sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — I uppdraget bör ingå att utreda informationsbehovet, att genomföra informationsinsatser samt att utvärdera effekterna av dem. I kapitel 7 Förbättrad information till studerande föreslås också att CSN bör utveckla sitt samarbete med högskolor och huvudmän för vuxenutbildningen i syfte att utveckla informations- verksamheten på lokal nivå. Kommittén bedömer att förslaget kan finansieras inom nuvarande resurstilldelning, dvs. inga extra resurser behöver tilldelas myndigheten i samband med att upp- draget ges. 8.1.4Kostnader för lärosäten och andra utbildningsanordnare I kapitel 2 Ökad genomströmning inom högskolan och i kapitel 3 Studenthälsofrågor bedömer kommittén att lärosätena behöver ta ett ökat ansvar för studerandestöd, särskilt studenthälsan. Vi bedömer dock inte att åtgärderna kräver extra resurser till lärosätena utan de bör kunna genomföras genom prioriteringar inom dagens anslags- ram för respektive lärosäte. Förslagen, särskilt höjningen av totalbeloppet, kommer att som helhet i viss mån minska behovet av ekonomiskt bistånd för stu- derande. Denna besparing är dock svår att bedöma och får enligt praxis inte heller ingå i finansieringen av förändringar på studie- stödsområdet. 8.1.6Sammanställning över förändringar i utgifter I tabell 8.7 sammanställs de utgiftsökningar och de utgiftsminsk- ningar som uppkommer med anledning av kommitténs förslag. Eftersom utgiftsökningarna motsvaras av utgiftsminskningar be- dömer vi att kommitténs förslag därmed är finansierade. Kostnads- och konsekvensanalys SOU 2009:28 Sammanställning av utgiftsökningar och -minskningar Justerad fördelning mellan bidrag och lån Studielånekostnad på grund av höjning Ändrade tidsgränser för rätt till studiemedel; grundskolenivå och Minskade kostnader/ökade intäkter i Borttagande av avskrivning av lån Minskad studielånekostnad efter justerad fördelning mellan bidrag Ökad avgiftsfinansiering för CSN Minskat anslag för CSN Ändrade tidsgränser för rätt till studiemedel; eftergymnasial nivå De nya bestämmelserna föreslås i huvudsak träda i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiestöd som avser tid före ikraftträdandet. Eftersom bostadsbidraget baseras på inkomst per helår kommer förslaget inte att kunna träda i kraft förrän . Detsamma gäller den höjda expeditions- avgiften för låntagare. Dessa finansieringskällor får alltså inte ett genomslag. Kommittén har valt att låta de flesta ändringar träda i kraft utan övergångsregler, men med några undantag. I de fall det finns över- gångsregler får de nya bestämmelserna fullt genomslag först och det sker en successiv övergång till det regelverk som kommittén föreslår. I detta avsnitt beskrivs hur de ökade kostnaderna och finan- sieringsförslagen successivt slår igenom . Beräkningarna bygger på en prognos över förändringar i pris- basbeloppet och prognoser över volymförändringar. Att kost- naderna ökar till beror till stor del på att nuvarande prognoser innebär att andelen studiemedelstagare som beräknas få det högre bidraget kommer att minska. Det innebär att kommitténs förslag därmed blir mer kostsamt i förhållande till dagens system. I prognoserna är dock inte inräknat förslaget om att även arbetslösa ska kunna få studie- medel med det högre bidraget.5 Om detta förslag genomförs kommer kostnaderna för kommitténs förslag att minska i för- hållande till det nuvarande studiemedelssystemet. Vissa övergångsregler sträcker sig längre än till 2012. Finan- sieringen av kommitténs förslag blir därför inte fullständig före 2014-2015. Detta gäller bl.a. rätten till avskrivning av studielån och bestämmelser om maximitider med studiemedel. För en fullständig redovisning av övergångsbestämmelserna hänvisas till kapitel 4 Ett enklare studiemedelssystem. Tabell 8.8 Kostnad för respektive förslag. Justerad fördelning mellan bidrag och lån Studielånekostnad på grund av höjning Ändrade tidsgränser för rätt till studiemedel; grundskolenivå och gymnasial nivå 5 Regeringen har i prop. 2008/09:97 Åtgärder för jobb och omställning aviserat att arbetslösa som studerar på en yrkesinriktad utbildning inom vuxenutbildning, tillfälligt ska kunna få studiemedel med den högre bidragsnivån. Kostnads- och konsekvensanalys SOU 2009:28 Finansiering för respektive förslag. Borttagande av avskrivning av lån Studielånekostnad för justerad fördelning mellan bidrag och lån Minskat anslag för CSN Ökade avgiftsfinansiering för CSN Ändrade tidsgränser för rätt till studiemedel; Kommitténs förslag att ändra kvoten mellan bidrag och lån kom- binerat med en nivåhöjning på får på kort sikt positiva fördelningseffekter. Studerande som enbart lever på studiemedel befinner sig i regel långt ned i inkomstfördelningen och en nivåhöjning får positivt genomslag på de inkomstfördel- nings- och fattigdomsmått som normalt beräknas. I den mån som de studerande tar lån i samma utsträckning som får förslaget en viss påverkan på den studerandes framtida låneskuld. Förslagen berör studerande på olika utbildningsnivåer och får konsekvenser som varierar efter ålder och fas i livet. Studerande på grundläggande vuxenutbildning föreslås få en genomgående högre bidragskvot i stället för som enligt dagens system en blandning mellan generellt och högre bidrag. Därigenom kommer flertalet av dessa studerande att få ett bättre ekonomiskt utfall . För studerande på gymnasial vuxenutbildning kommer kommit- téns förslag att ge en mindre bidragsandel och mera lån för den grupp som har det högre studiebidraget. Ungefär var tredje studerande på denna nivå har inte studielån och därför riskerar dessa att sammanlagt få något lägre studiemedel vid oförändrad ansökningsgrad. Det beräknas vara ungefär 9 000 studerande i Den grupp som har det ordinarie bidraget, cirka två tredjedelar av antalet studerande, kommer däremot få ökad bidragsandel. För hela befolkningen har förslaget störst betydelse för låg- inkomsttagare eftersom de studerande oftast finns i den undre delen av inkomstfördelningen, vilket framgår av diagram 8.1. I genomsnitt ökar ekonomisk standard för hela befolkningen, inkomstspridningen minskar och det blir något färre ekonomiskt utsatta. Diagram 8.1 Förslagens effekt på ekonomisk standard för hela befolkningen, procent Vid analys av förändringen av ekonomisk standard för hela befolk- ningen tas hänsyn till hushållets storlek och sammansättning. Det görs genom att hela hushållets disponibla inkomst justeras med en ekvivalensskala, som medför att standarden för en ensamstående studerande kan jämföras med standarden för t.ex. sammanboende studerande med barn och alla andra typer av hushåll. Kommittén delfinansierar sina förslag genom ett tydligare inkomstbegrepp i bostadsbidraget, där det obeskattade studie- bidraget jämställs med ett beskattat bidrag genom uppräkning med faktorn 1,4. Denna sänkning av de utbetalda inkomstprövade bostads- bidragen berör både unga studerande utan barn och hushåll med barn. Kommitténs förslag får skilda konsekvenser för olika grupper av studerande. De förändringar som visas i diagram 8.2-8.5 avser den individuella disponibla inkomsten, dvs. hänsyn tas inte bara till den ändrade fördelningen mellan bidrag och lån och höjd studiemedels- nivå, utan även till förändringar i familjerelaterade transfereringar. Kommitténs förslag medför lägre bostadsbidrag, men minskar även behovet av inkomstprövat ekonomiskt bistånd för vissa personer till följd av förbättrade studiemedel. Förändringen för de studerande visas i kronor och inte i procent för att tydliggöra den individuella effekten och hur mycket en studerandes konsumtionsmöjlighet ökar till följd av de föreslagna reformerna. Förändring efter kön och födelseland Förslagen medför olika konsekvenser för kvinnor och män. Män förbättrar i genomsnitt sin ekonomi med och kvinnor med . De olika utfallen beror på att kvinnor och män skiljer sig åt när det gäller bakgrund, ålder, utbild- ning och lånebenägenhet, vilket framgår av de diagram som följer. För svenskfödda kvinnor och män blir förbättringen likartad, men för utrikes födda skiljer den sig markant mellan kvinnor och män. Detta beror på olika benägenhet att ta studielån. av de utrikes födda kvinnorna som får det generella bidraget tar studielån och därtill tar med det högre bidraget studielån. För utrikes födda män är motsvarande andelar . Av dem som är födda i och har det generella bidraget tar studielån, medan endast några enstaka procent av dem som har det högre bidraget gör det. Att lånebenägenheten är låg för utrikes födda, speciellt kvinnor, tyder på att de inte vill sätta sig i skuld. Utbildningen sker på grundskolenivå eller gymnasial nivå och de ekonomiska utsikterna att t.ex. få ett arbete med högre lön kan vara små. de ha en sammanboende med tillräckligt hög årlig inkomst så att familjen klarar det löpande uppehället utan studielån. av de kvinnor som har studiemedel är utrikes födda och för män är denna andel . Diagram 8.2 Förändrad inkomst för studerande efter kön och födelseland, kronor Förändring efter kön och utbildningsnivå På alla utbildningsnivåer är det ett större antal kvinnor än män som studerar med studiemedel. Kvinnor på grundläggande och gymnasial vuxenutbildning har det högre studiebidraget i dubbelt så stor omfattning som män och tar inte studielån i samma utsträckning som män på motsvarande utbildningsnivå. Att den studerande inte tar studielån i den omfattning som är möjligt är positivt ur skuldsättningssynpunkt, men innebär också att den ekonomiska förbättringen inte blir lika stor när de totala studie- medlen höjs enligt kommitténs förslag. Det är nästan dubbelt så många kvinnor som män som studerar på grundskolenivå. Genom den omfördelning mellan bidrag och lån som kommittén föreslår är det fler kvinnor än män som tillgodogör sig de förbättrade villkoren på grundskolenivå, vilket framgår av diagram 8.3. Även på gymnasial vuxenutbildning är det väsentligt fler kvin- nor än män som studerar. Dessa söker lån i mindre utsträckning än män och det är dubbelt så vanligt att de har det högre bidraget. Det medför att på gymnasial vuxenutbildning leder borttagandet av det högre bidraget till att kvinnor, genom minskad lånebenägenhet, får en mindre förbättring än män. Diagram 8.3 Förändrad inkomst för studerande efter utbildningsnivå, kronor Kvinnor är relativt sett oftare ensamstående med barn. En starkare inkomstprövning av bostadsbidraget medför att den ekonomiska förbättringen för barnfamiljer inte blir lika stor som för övriga studerande. Studerande med barn har å andra sidan rätt till barntillägg, vilket kommittén föreslår vara oförändrat. Barntillägget höjs med prisbasbeloppet. Bostadsbidraget har höga icke önskvärda marginaleffekter och gör det mindre lönsamt att arbeta under terminer eller studieledig tid. Den förstärkta inkomstprövningen, att studiebidraget ska räknas till , beräknas medföra att bostadsbidraget reduceras för 39 000 hushåll till följd av kommitténs förslag. Det är således av hushållen med studiemedel som kan få ett lägre bidrag, med i genomsnitt . hushåll behåller ett reducerat bostadsbidrag, men för drygt 6 000 hushåll upphör rätten till bostadsbidraget helt. Inget av dessa hus- håll har barn, det är lika många kvinnor och män, de är vanligtvis svenskfödda och studerar huvudsakligen på eftergymnasial nivå. Diagram 8.4 Förändrad inkomst för studerande efter civilstånd och barn, kronor Förändring efter kön och ålder Kommitténs förslag är mer fördelaktigt för gruppen unga än för något äldre studerande. Det beror på att de huvudsakligen studerar på eftergymnasial utbildning, att de oftare tar studielån och i mindre utsträckning har hunnit skaffa barn. Ungefär hälften av kvinnorna och av männen är . Dess- utom är av kvinnorna och av männen . Dessa något äldre studerar oftare på grundskolenivå eller gymnasienivå och har tidigare haft möjlighet att få det högre bidraget. Detta bidrag föreslås avskaffas och ersättas med en lika hög bidragsandel på grundskolenivå, men en något lägre nivå för de som studerar på gymnasienivå. Diagram 8.5 Förändrad inkomst för studerande efter kön och ålder, kronor Denna konsekvensanalys utgår från de faktiska ekonomiska för- hållandena för alla individer med studiemedel. Omfattningen på studierna, studietakt, studienivå, antal veckor med studiebidrag och studiemedel samt tillgång till ordinarie eller högre bidrag avser 2006. Den demografiska och ekonomiska utvecklingen har an- passats . Vidare finns det ett stort antal personer som studerar , men inte har studiemedel. Dessa berörs inte av förslagen. När kommitténs förslag träder i kraft kommer de studerande successivt att anpassa sig till de ekonomiska villkor och möjligheter att söka studiebidrag och lån som då råder. Alla studerande som tar bidrag och lån på heltid får samma ekonomiska förbättring till följd av kommitténs förslag. De som studerar på deltid, eller som valt att inte ta lån i den omfattning som är möjligt, får en till synes svagare ekonomisk utveckling vid en statisk analys. Detta tycks vara fallet för kvinnor som är , som studerar på grundskolenivå eller inom gymnasial vuxenutbildning och som har utländsk bakgrund. I denna grupp har endast sökt studielån, att jämföra för andra studerandegrupper. Bostadsbidraget kommer att reduceras för en del studerande som en del i kommitténs finansiering. Många studerande har upp- givit att de inte vågar söka detta bidrag till följd av de inkomst- och återbetalningsregler som bidraget har. Kommittén anser att det är bättre att satsa tillgängliga ekonomiska resurser på ett höjt studie- bidrag och möjlighet till lån, vilket kommer alla studerande till del. De barnfamiljer som får en reduktion av bostadsbidraget har redan nu ett barntillägg inom ramen för studiemedelssystemet, vilket gynnar denna grupp jämfört med studerande utan barn. 9.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 3 kap. 5 § I paragrafen anges att studiemedel ska beräknas och att studiemedel ska kunna lämnas med 25, 50, av en månad. Den kortaste studietid som krävs för att ge rätt till studiemedel är en sammanhängande period om en månad (). Eftersom den särskilda regleringen i studiestödsförordningen (2000:655) om kortaste studietid för studier utomlands upphävs, gäller paragrafen numera både vid studier i och vid studier utomlands. I fjärde stycket ges ett bemyndigande till regeringen att meddela föreskrifter om vad som ska anses vara 25, 50, av en månad. Vidare får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vad som ska anses vara studier på heltid respektive deltid. Frågorna har behandlats i avsnitt 4.5.2. 3 kap. 7 § I paragrafens första stycke har kriterierna för prövning av studie- resultat för studerande på eftergymnasial nivå ändrats. I stället för en prövning av den studerandes framtida möjligheter att slutföra sina studier inom normal tid utifrån de resultat som den studerande har uppnått, ska studieresultaten prövas genom en bedömning av om den studerande har bedrivit sina tidigare studier i normal takt. Ändringen innebär att studieresultatprövningen blir densamma för studerande på samtliga studienivåer. Därutöver har en mindre språklig ändring gjorts. I andra stycket anges att studiemedel får lämnas även om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt, om det finns särskilda skäl. Ändringen till en skälsprövning förtydligar att det måste finnas skäl av en viss dignitet för att en person som inte har bedrivit sina studier i normal takt ska få nya studiemedel. De skäl som avses kan t.ex. gälla egen eller nära anhörigs sjukdom, dödsfall i familjen eller allvarliga brister hos utbildningsanordnaren som den studerande inte har kunnat råda över. Det ska finnas ett tydligt samband mellan de skäl som åberopas och de bristande studieresultaten. De skäl som åberopas ska kunna styrkas av den sökande. Genom tredje stycket ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.5.9. 3 kap. 8 § Paragrafen har ändrats på så sätt att den inte längre innehåller bestämmelser om den längsta tid som studiemedel får lämnas för på alla utbildningsnivåer. Paragrafen innehåller numera enbart bestäm- melser om den längsta tid som studiemedel får ges för studier på eftergymnasial nivå. Paragrafen har även ändrats till följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . Som tidigare anges tidsgränsen för studier på heltid, medan deltids- studier regleras i 10 §. Förslaget har behandlats närmare i av- snitt 4.5.8. I första stycket anges att studiemedel för studier på eftergym- nasial nivå får lämnas under sammanlagt högst 36 månader. Av andra stycket framgår att studiemedel för eftergymnasiala studier får lämnas i ytterligare högst 18 månader till studerande som 1.har avlagt en kandidatexamen, konstnärlig kandidatexamen eller yrkesexamen som omfattar minst 180 högskolepoäng eller en motsvarande svensk eller utländsk examen, 2.har fullgjort minst 180 högskolepoäng eller motsvarande inom en utbildning som syftar till en examen om minst 210 hög- skolepoäng, eller en motsvarande utländsk examen, eller 3. har avlagt en kvalificerad yrkesexamen som omfattar minst 80 KY-poäng, eller en motsvarande svensk eller utländsk yrkes- examen som inte är högskoleutbildning. med studiemedel måste alltså den som önskar mer studiemedel kunna uppvisa antingen en examen från en minst treårig högskoleutbildning, fullgjorda studier på en högskoleutbildning som är lång eller en examen från en tvåårig yrkesutbildning som inte är högskole- tbildning. Motsvarande utländska utbildningar och motsvarande äldre svenska utbildningar ska jämställas med utbildningar enligt den svenska examensordningen. På samma sätt ska svenska och utländska yrkesutbildningar som inte är högskoleutbildning kunna jämställas med KY-utbildning. De studerande som uppfyller vill- oren för att få mer studiemedel har rätt till studiemedel i ytterligare högst 18 månader vid studier på heltid, oavsett vilka studier som de därefter bedriver. Enligt tredje stycket kan studerande på eftergymnasial nivå som läser utbildningar som är långa, dvs. omfattar 300 hög- skolepoäng eller mer, få studiemedel för att slutföra sina studier. Den som har haft studiemedel ska alltså kunna ansöka om studiemedel för ytterligare högst vid studier på heltid, dvs. i sammanlagt högst 63 månader. En förutsättning är att det återstår högst 60 högskolepoäng av utbildningen. Studerande som exempelvis studerar på en masterutbildning eller en läkar- utbildning kan därigenom få studiemedel om de behöver ett sjunde år med studiemedel för att studierna ska kunna avslutas. Studiemedel får bara beviljas för så som krävs för att de studerande ska kunna slutföra den pågående utbildningen. Mot- svarande utländska utbildningar ska jämställas med utbildningar enligt den svenska examensordningen. Fjärde stycket har ändrats som en följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . Genom det nya sjätte stycket ges ett bemyndigande till reg- eringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att med- dela närmare föreskrifter om den tidpunkt från vilken ytterligare studiemedel får lämnas enligt andra och tredje styckena. I övrigt har några mindre språkliga justeringar gjorts. 3 kap. 8 a § Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om den längsta tid som studiemedel får lämnas för vid studier på grundskolenivå och gymnasienivå. Av första stycket framgår att studiemedel vid heltidsstudier lämnas under sammanlagt högst 18 månader vid studier som är på grundskolenivå och under sammanlagt högst 18 månader vid stu- dier som är på gymnasienivå. Deltidsstudier regleras i 10 §. Enligt andra stycket införs en möjlighet för studerande på grundskolenivå eller gymnasienivå att få studiemedel , om det finns särskilda skäl med hänsyn till den stude- randes förkunskaper och behov. En förutsättning är att studierna avser kärnämnen inom grundläggande vuxenutbildning, eller mot- svarande ämnen i folkhögskolan, eller kurser inom vuxenutbildning på gymnasial nivå för att den studerande ska få grundläggande eller särskild behörighet för studier på högskolenivå. Tredje stycket motsvarar 3 kap. 8 § fjärde stycket. Enligt fjärde stycket får studiemedel enligt andra och tredje styckena lämnas i ytterligare högst per utbildnings- nivå. Studerande på grundskolenivå eller gymnasienivå kan alltså få studiemedel i sammanlagt högst 27 månader per utbildningsnivå om de har särskilda skäl. Av femte stycket framgår att tidsgränserna enligt första – fjärde styckena kan frångås om det finns synnerliga skäl. Förslagen har behandlats i avsnitt 4.5.8. 3 kap. 9 § Paragrafen har ändrats till följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . Därutöver har några mindre språkliga justeringar gjorts. Dessutom har i första stycket en hänvisning införts till den nya 8 a §. 3 kap. 10 § Paragrafen har ändrats till följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . 3 kap. 11 § I paragrafen anges med vilket totalbelopp studiemedel (ordinarie studiebidrag plus ordinarie studielån, dvs. utan barntillägg, tilläggs- lån eller merkostnadslån) får lämnas vid heltidsstudier. Paragrafen har ändrats till följd av en höjning av totalbeloppet och till följd av att studiemedel beräknas i stället för . Para- grafen har av lagtekniska skäl även ändrats på så sätt att den inte längre anger totalbeloppen vid deltidsstudier. Studiemedlens stor- lek vid deltidsstudier framgår i stället av 12 a §. I det nya andra stycket införs en hänvisning till 12 a §, där det framgår med hur stor andel av beloppet vid heltidsstudier som får lämnas vid deltidsstudier. I tredje stycket, som var det andra stycket, införs en hänvisning till 13 och 13 a §§ för att förtydliga att ytterligare studiemedelsbelopp kan lämnas i form av barntillägg. I övrigt har en redaktionell ändring gjorts. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.4. 3 kap. 12 § I paragrafen anges hur stor studiebidragets andel av studiemedlen är vid heltidsstudier på olika utbildningsnivåer. Paragrafen har ändrats till följd av en höjning av totalbeloppet och till följd av att det införs en differentiering av studiebidragets andel av studie- medlen beroende på utbildningsnivå. Paragrafen har även ändrats till följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . I det nya andra stycket framgår att studiemedel lämnas som studielån utöver vad som enligt första stycket ska lämnas som studiebidrag. Detta är ett förtydligande av vad som redan gäller och införs främst av lagtekniska skäl. I det nya tredje stycket införs en hänvisning till 12 a §, där det framgår med hur stor andel av beloppet vid heltidsstudier som får lämnas vid deltidsstudier. Av det nya fjärde stycket framgår att första–tredje styckena bara gäller om något annat inte följer av 16, 17, 18 eller 20 § om inkomst- prövning. Frågorna har behandlats i avsnitt 4.5.4. 3 kap. 12 a § Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om hur stor andel av studiemedelsbeloppet vid heltidsstudier som får lämnas vid del- tidsstudier. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.4. 3 kap. 13 § Paragrafen i sin tidigare lydelse upphävs. Den nya 13 § motsvarar 13 a § i sin tidigare lydelse. Ändringar har skett som en följd av att tilläggsbidrag byter namn till barntillägg. Dessutom har en mindre språklig justering gjorts. Förslaget har behandlats i avsnitt 4.5.5. 3 kap. 13 a § Paragrafen betecknades tidigare 3 kap. 13 b §. Det nuvarande första stycket upphävs. I stället införs ett nytt första stycke med bestämmelser om barntilläggets belopp vid heltidsstudier i förhållande till antal barn. Denna bestämmelse motsvarar 3 kap. 11 a § studiestödsförordningen i dess tidigare lydelse. I det nya andra stycket införs en hänvisning till 12 a §, där det framgår med hur stor andel av beloppet vid heltidsstudier som får lämnas vid deltidsstudier. Tredje stycket motsvarar det tidigare andra stycket.