sou · GXB353 · 2009-06-12 00:00:00 — För prövningen ska i tillämpliga delar gälla bestämmelserna om villkoren för och förfarandet vid bildande av fiskevårdsområde. ingen skall finnas en styrelse. Styrelsen företräder föreningen mot tredje man. Utser inte medlemmarna styrelse, får på ansökan av någon vars rätt är beroende därav tillsätta styrelse. Innan stadgar har antagits och styrelse har utsetts kan föreningen inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter. Medlemmarnas rätt att delta i handhavandet av fiskevårdsområdesföreningens angelägenheter utövas på fiskestämma. Vid omröstning på fiske- stämma gäller att varje medlem har en röst, om inte annat följer För fiskevårdsområdesföreningen ska det finnas en styrelse. Styrelsen företräder föreningen mot tredje man. Utser inte medlemmarna styrelse, får på ansökan av någon vars rätt är beroende därav tillsätta styrelse. Innan stadgar har antagits och styrelse har utsetts kan föreningen inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter. Medlemmarnas rätt att delta i fiskevårdsområdesföreningens angelägenheter utövas på fiskestämman. I fråga om rösträtt och beslut på fiskestämman gäller, 1. att vid omröstning på fiske- stämman i frågor där det slutliga Ingen får för egen del rösta för mer än en femtedel av det på styrelsen har varje medlem en stämman företrädda röstetalet. röst, om inte annat följer av Om medlem så begär ska dock röstetal i stället beräknas efter fiskets andel i fiskevårds- Den mening som har fått det högsta röstetalet gäller som 2. att varje medlem har en röst i övriga frågor, lika röstetal genom lottning. 3. att ingen får rösta för mer andra frågor gäller den mening än en femtedel av det på stäm- som biträds av de flesta röstande man företrädda röstetalet, eller, om även antalet röstande 4. att den mening som har fått är lika, av stämmans ordförande. det högsta röstetalet gäller som avgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som stöds av de flesta röstande eller, om antalet röstande är lika, av stämmans ordförande, och 6. att beslut om ändring av stadgarna är giltigt endast om kallelsen till fiskestämman. som äger en fastighet med till- hörande fiske med samägande- rätt en röst tillsammans. får inte bedriva verksamhet som är främmande för det ändamål som fiskevårdsområdet ska tillgodose. Beslut med stöd av denna lag får heller inte vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom den berörda delen av en fastighet inom området. En fiskevårdsområdesförening får besluta om upplåtelse av fiske inom fiskevårdsområdet. För beslut om upplåtelse av en medlems hela fiske eller av fiske som han innehar med ensamrätt fordras hans samtycke, om inte fisket saknar betydelse för hans försörjning. En fiskevårdsområdesförening får besluta att bidrag till föreningens verksamhet skall uttaxeras av medlemmarna, endast om det finns föreskrifter om sådan uttaxering i stadgarna. En fiskevårdsområdesförening får besluta om upplåtelse av fiske inom fiskevårdsområdet. För beslut om upplåtelse av en medlems hela fiske eller av fiske som han eller hon innehar med ensamrätt fordras hans eller hennes samtycke, om inte fisket saknar betydelse för hans eller hennes försörjning. En fiskevårdsområdesförening får besluta att bidrag till föreningens verksamhet ska uttaxeras av medlemmarna, endast om det finns föreskrifter om sådan uttaxering i stadgarna. På ansökan av de fiskevårdsområdesföreningar som berörs kan besluta att 1.föra samman flera fiskevårdsområden till ett fiskevårdsområde, 2.dela upp ett fiskevårds- Ändring och upplösning av fiskevårdsområde På ansökan av styrelserna eller styrelsen i de fiskevårdsområdesföreningar som berörs kan besluta att 1. föra samman flera fiskevårdsområden till ett fiskevårdsområde, eller område i flera fiskevårdsområden. För prövningen av fråga om område i flera fiskevårdsområden. sådan ombildning skall i tillämp- liga delar gälla bestämmelserna gäller i tillämpliga delar bestäm- om villkoren för och förfarandet melserna om villkoren för och vid bildande av fiskevårdsområde. förfarandet vid bildande av fiske- På ansökan av fiskevårds- På ansökan av fiskevårds- styrelsen besluta att ett fiske besluta att ett fiske skall anslutas till fiskevårds- ska anslutas till fiskevårds- ägare och, om fisket ingår i ägare och, om fisket ingår i ett fiskevårdsområde, av fiskevårds- annat fiskevårdsområde, av fiske- På ansökan av fiskets ägare ett fiske skall uteslutas ur fiske- styrelse får besluta att slutning skall göras av fiske- 1. ett fiske som på grund av ändrad användning eller annars som kan utgöra en egen enhet för fiskevård, om övriga fisken inom fiskevårdsområdet kan bestå som ett lämpligt sådant område. ett fiskevårdsområde ska upphöra om ägarna av fisket mera allmänt motsätter sig en fortsatt allmänt motsätter sig en fortsatt samverkan eller om ändrade för- hållanden inträtt som väsentligt 2. ändrade förhållanden inträtt inverkar på föreningens verk- som väsentligt inverkar på för- eningens verksamhet, eller Beslut om upplösning på den ingen allvarligt missköter förvalt- meddelas innan har för- ningen av fiskevårdsområdet. flutit från det beslutet om vann laga kraft. tidigast från det att be- slutet om bildande av fiske- vårdsområdet vann laga kraft. att frågor som avses i 24, 26 eller att frågor som avses i 25-27 §§ 27 § skall utredas vid förrättning ska utredas vid förrättning innan för förrättningen skall betalas av för förrättningen ska betalas av föranleder att någon annan helt föranleder att någon annan helt eller delvis bör svara för dem. eller delvis bör svara för dem. Vid upplösning av en fiske- Vid upplösning av en fiske- förening försatt i konkurs och förening är försatt i konkurs och denna avslutas utan överskott, är är föreningen utan hinder av föreningen utan hinder av första första stycket upplöst när kon- stycket upplöst när konkursen Bryter den som har rätt att fiska inom ett fiskevårdsområde får ta ut en avgift (kontrollavgift) mot de regler som enligt om en fiskande som har rätt att beslut gäller för fisket inom fiskar i strid mot förbud eller området döms till böter, om villkor som enligt stadgarna eller inte gärningen är belagd med straff i annan lag eller för- Sådant brott får åtalas av Kontrollavgift får inte tas ut om överträdelsen är belagd med straff i annan lag eller författning. Vid överträdelse som är be- föreningen och medlem i fören- lagd med straff i annan lag eller ingen även anses som målsägande. Kontrollavgift får tas ut endast om de regler som gäller för fisket inom området tydligt har tillkännagetts. Kontrollavgiften får per överträdelse inte överstiga av prisbasbeloppet enligt lag (1962:381) om allmän försäkring det år överträdelsen begicks. Vill en fiskevårdsområdesförening ta ut kontrollavgift ska den utställa en betalningsuppmaning som överlämnas till den fiskande. Om kontrollavgiften inte betalas inom den tid som angetts i uppmaningen, ska fiskevårdsområdesföreningen påminna den fiskande om betalningsansvaret innan fiskevårdsområdesföreningen vidtar åtgärder för inkassering av avgiften enligt inkassolagen (1974:182). Påminnelsen ska innehålla uppgift om när avgiften senast ska betalas. Talan om att få ut kontrollavgift får inte väckas senare än från den dag då otillåtet fiske skedde. Talan ska väckas vid tingsrätten i den domsaga där det otillåtna fisket ägde rum. Om det med hänsyn till den fiskandes ålder, mognad och omständigheterna i samband med Anser en medlem vars rätt berörs av beslut på fiskestämma eller beslut av fiskevårds- det otillåtna fisket skulle framstå som uppenbart oskäligt att ta ut kontrollavgift, får avgiften inte tas ut. Har kontrollavgift tagits ut trots att överträdelsen är belagd med straff i annan lag eller författning ska redan erlagd avgift betalas tillbaka. ansvarar för att den som övervakar efterlevnaden av förbud eller villkor som enligt stadgarna eller fiskestämmans beslut gäller för fisket inom fiskevårdsområdet har för ändamålet lämplig kunskap. Fisk eller vattenlevande blöt- och kräftdjur som fiskats i strid mot förbud eller villkor som enligt stadgarna eller fiskestämmans beslut gäller för fisket inom fiskevårdsområdet tillfaller fiskevårdsområdesföreningen. Den vars rätt berörs av beslut på fiskestämma eller beslut av fiskevårdsområdesföreningens områdesföreningens styrelse att beslutet inte har tillkommit i behörig ordning eller att det strider mot denna lag eller annan författning eller mot stadgarna eller kränker hans enskilda rätt, får han överklaga beslutet hos genom besvär. Besvärshandlingen skall ha inkommit till för beslutet. I fråga om besvär mot styrelsens beslut räknas dock besvärstiden från den dag klaganden fick del av beslutet. Fiskestämmans eller styrelsens beslut skall gälla utan hinder av att det har överklagats, om inte förordnar annat. styrelse får överklaga beslutet hos om beslutet gått honom eller henne emot. Överklagandet ska ha kommit in till för beslutet. I fråga om överklagande av styrelsens beslut räknas dock tidsfristen från den dag klaganden fick del av beslutet. Fiskestämmans eller styrelsens beslut ska gälla även om det har överklagats, om inte förordnar annat. denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Då beslut som , länsrätten eller kammarrätten meddelar enligt denna lag angår så många att en kopia av beslutet inte lämpligen kan tillställas var och en av dem, skall meddelande om beslutet införas i ortstidning. Tiden för överklagande skall räknas från den dag då kungörandet har skett. beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Då beslut som , länsrätten eller kammarrätten meddelar enligt denna lag angår så många att en kopia av beslutet inte lämpligen kan skickas till var och en av dem, ska meddelande om beslutet införas i ortstidning. Tiden för överklagande ska då räknas från den dag kungörandet har skett. gälla även om det har över- gälla om inte annat klagats, om inte domstol beslutar anges i beslutet. Ett fiskevårdsområde som finns vid lagens ikraftträdande ska anses som ett fiskevårdsområde bildat enligt denna lag. För ett sådant fiskevårdsområde och den förening som förvaltar området gäller lagen med det undantag som anges i 3. lagen ska styrelsen utan dröjsmål lägga fram förslag till föreningsstämman om den ändring som behövs. förordning om ändring i förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (1998:1343) om stöd till fisket att nuvarande 3 § ska ha följande lydelse. Bidrag får lämnas till kostnader för 1.bildande eller ombildande av fiskevårdsområden, 3.utsättning av fisk, 4.insatser för att bevara hotade fiskarter och -stammar, biotopvård och annat främjande av den biologiska mångfalden. Bidrag enligt första stycket 1 får avse arvode till förrättningsman, kostnader för fiskerättsförteckning, kungörelsekostnader och andra kallelsekostnader. Om det finns särskilda skäl får bidrag också lämnas för andra kostnader. Bidrag får lämnas till kostnader för 1.bildande eller ombildande av fiskevårdsområden, 3.utsättning av fisk, 4.insatser för att bevara hotade fiskarter och -stammar, biotopvård och annat främjande av den biologiska mångfalden. Bidrag enligt första stycket 1 får avse arvode till förrättningsman, kostnader för fiskerättsutredning, kungörelsekostnader och andra kallelsekostnader. Om det finns särskilda skäl får bidrag också lämnas för andra kostnader. 1 Uppdraget och arbetet ska enligt sina direktiv lämna förslag till en förändrad fiskelagstiftning. Förslagen ska syfta till att ge förutsättningar för ett hållbart nyttjande av fiskresurserna som gynnar näringsverksamheten och fritidsfisket samt den biologiska mångfalden. Den huvudsakliga framtida regleringen av fisket ska utformas som en fiskevårdslag. I uppdraget ingår också att beakta behovet av regelförenklingar och en effektivisering av lagföringen vid brott mot fiskelagstiftningen. Utredaren ska utarbeta fullständiga förslag till de författningsändringar som övervägandena föranleder. Fiskevården i en större del av våra svenska inlandsvatten sker inom ramen för särskilda fiskevårdsområden. Dessa styrs i första hand av lagen (1981:533) om fiskevårdsområden. Det ingår förstås i uppdraget att även utreda denna lagstiftning. Syftet ska vara att den lagstiftningen ska anpassas till fiskelagen med den nuvarande politiska inriktningen mot miljöhänsyn. Vidare ska det undersökas om det går att förenkla reglerna för bildande och förvaltning av fiskevårdsområden. Det ingår även att se över de bestämmelser i lagen (1957:390) om fiskearrenden och i förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården som rör fiskevårdsområden. Dessutom ska behovet av och möjligheterna till fördelning mellan medlemmarna av ett eventuellt ekonomiskt överskott från fiskevårdsområdet övervägas. Lag (2000:592) om viltvårdsområden ska vara en utgångspunkt. Vidare ska de författningsförslag som lämnats av Utredningen om det fria handredskapsfisket (SOU 2001:82) beaktas. I uppdraget ligger också att ta hänsyn till länsstyrelsernas rapport, Situationen och utvecklingen av bildandet av fiskevårdsområden i (dnr Jo2006/2401). Utredningen ska sedan utredningstiden förlängts överlämna sitt slutbetänkande . Redan nu ska jag dock över- lämna ett delbetänkande med förslag till ändringar i lagen om fiskevårdsområden m.m. 1.1.1Analys av uppdraget om lagen om fiskevårds– områden m.m. Som framgått ska lagstiftningen enligt direktiven anpassas till den nuvarande politiska inriktningen mot miljöhänsyn. Det kommer att ske genom att fokus i lagstiftningen i hög grad kommer att ligga på fiskevård. Vidare ska jag undersöka om det går att förenkla reglerna för bildandet och förvaltning av fiskevårdsområden. Lagen (2000:592) om viltvårdsområden ska vara en utgångspunkt. Det kan noteras att det i viss mån skulle kunna föreligga en motsättning mellan uppdraget att förenkla lagstiftningen och att beakta lagen om viltvårdsområden. När lagen om viltvårdsområde ersatte den tidigare lagen om jaktvårdsområden infördes en rad nya bestämmelser med syfte att anpassa lagen till de ändringar som infördes i regeringsformen och som införandet av i svensk rätt krävde. Dessa förändringar var nödvändiga för att lagen skulle vara förenlig med grundlagen. Motsvarande förändringar har inte skett i lagen om fiskevårdsområden. Min utgångspunkt är självklart att även lagen om fiskevårdsområden måste vara förenlig med grundlagen. Därtill har jag dock även ett förenklingsuppdrag. Min slutsats är att jag måste genomföra anpassningen till grundlagen utan att i onödan försvåra bildandet och förvaltningen av fiskevårdsområdena. När det gäller behovet av och möjligheterna till fördelning mellan medlemmarna av ett eventuellt ekonomiskt överskott från fiskevårdsområden är ett problem att skatteregleringen i denna del inte bara gäller fiskevårdsområden utan även andra samfällighetsföreningar. Jag kommer att återkomma till frågan i avsnitt 4.1. Fiskelagstiftningen i sin helhet är oerhört komplicerad. Ett skäl till komplexiteten utgör EG-rätten. Den nationella rätten är sammanvävd med EG-rätten. Det betyder i grunden att en förståelse av fiskelagen kräver insyn i den mycket svårtillgängliga EG-rätten. När jag påbörjade mitt arbete upptäckte jag att det saknades material som klarlade gränsen mellan nationell lag och EG-rätten. Så länge den gränsdragningen är oklar leder det till en osäkerhet om rättsläget. Detta kan inte anses acceptabelt. Jag började därför arbetet med att analysera det nationella handlings- Som jag ser det är det arbetet av oerhört stor betydelse. Syftet är att klarlägga rättsläget. Analysen kommer i sin helhet att presenteras först i slutbetänkandet. Jag vill dock här redovisa hur slutsatserna berör lagen om fiskevårdsområden. Min tolkning är följande: Den gemensamma fiskeripolitiken är en s.k. fullt utvecklad gemenskapspolitik. Det betyder att EU har totalkompetens för allt fiske på samma sätt som för jordbruket. Den nationella lagstiftningen får därför bara fylla ut och verkställa den EG-rättsliga lagstiftningen. Trots detta finns det kvar ett nationellt handlingsutrymme för nationalstaterna. Det grundar sig i huvudsak antingen på att EU lämnat en del områden inom fisket oreglerat eller genom att EU uttryckligen i förordning lämnat tillbaka beslutsrätten till medlemsstaterna. Därtill kommer dock att medlemsländerna alltid är skyldiga att följa EG-rättens grundläggande principer som diskrimineringsförbudet i artikel 12.1 EG-fördraget och lojalitetsprincipen i artikel 10.1. Diskrimineringsförbudet innebär att det är förbjudet med olika behandling på grund av nationalitet. EU har inte reglerat sjöar och vattendragen utan bara haven. Inte heller reglerar EG-rätten (än så länge) i vårt område fritidsfisket. Det betyder att det finns ett nationellt handlingsutrymme för lagstiftning för sjöar och vattendrag. Därmed påverkar alltså den gemensamma fiskeripolitiken i princip inte lagstiftningen om fiskevårdsområden. Ett mycket stort antal experter med bred sammansättning biträder utredningen. Vi har genomfört åtta expertsammanträden, varav ett i internatform. Vidare har jag därutöver haft ett stort antal andra sammanträden för att särskilt diskutera frågor om fiskevårdsområden. Det har bl.a. varit möten med olika företrädare för länsstyrelserna och fiskerättsägarna. Enligt direktiven ska utredningen göra en översyn av lagen (1981:533) om fiskevårdsområden samt de bestämmelser i lagen (1957:390) om fiskearrenden och i förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården som rör fiskevårdsområden. Lagen om fiskevårdsområden behöver enligt direktiven ändras för att bättre stämma överens med fiskelagen och med nuvarande politiska inriktning mot miljöhänsyn. Utredningen bör, enligt direktiven, även undersöka om det går att förenkla reglerna för bildande och förvaltning av fiskevårdsområden. Vidare bör behovet av och möjligheterna till fördelning av ett eventuellt ekonomisk överskott från fiskevårdsområdet mellan fiskevårdsområdesföreningens medlemmar övervägas. En utgångspunkt för utredningens arbete ska vara utformningen av lagen (2000:592) om viltvårdområden. Vidare ska utredningen beakta de författningsförslag och slutsatser rörande lagen om fiskevårdsområden, som utarbetats av Utredningen om det fria handredskapsfisket (SOU 2001:82). I uppdraget ligger också att ta hänsyn till länsstyrelsernas rapport och utvecklingen av bildandet av fiskevårdsområden i (dnr Jo2006/2401). Utredningen inleder med att ge en historisk bakgrund till dagens lag om fiskevårdsområden i avsnitt 2.2. Gällande lagstiftning på området redovisas i avsnitt 2.3. I avsnitt 2.4 finns en uppställning över befintliga fiskevårdsområden och deras fördelning över landet. De slutsatser och författningsförslag rörande lagen om fiskevårdsområden som utarbetades av Utredningen om det fria handredskapsfisket (SOU 2001:82) beskrivs i avsnitt 2.5. I avsnitt 2.6 redovisar utredningen sammanfattningsvis länsstyrelsernas rapport och utvecklingen av bildandet av fiskevårdsområden i (dnr Jo2006/2401). Lagen om fiskevårdsområden och lagen om viltvårdsområden jämförs i avsnitt 2.7. Såvitt avser de bestämmelser i lagen om fiskearrenden som rör fiskevårdsområden konstaterar utredningen att endast lagens 3 § omfattas av utredningens uppdrag. Lagen i sig utgör ett komplement till jordabalkens 7 kap. vid upplåtelse av fiskerätt för yrkesfiske eller annat fiske av väsentlig betydelse för arrendatorns försörjning. I lagens 3 § stadgas att upplåtelse av fiske ska ske . T.ex. får upplåtelse av fiske som ingår i ett fiskevårdsområde ske för återstoden av den tid för vilken fiskevårdsområdet bildats. I övrigt nämns inte fiskevårdsområden i lagen. Bestämmelsen ensamt behöver inte ändras för att kunna tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. Däremot kan hela lagen behöva ses över i ett sammanhang, inte minst språkligt. En sådan översyn ryms dock inte inom ramen för denna utredning. Formerna för utnyttjade av fiskevatten som är samfällt eller gemensamt för flera fastigheter, har diskuterats fortlöpande . Genom lag om rätt till fiske (1896:42) infördes vissa bestämmelser om hur fiske fick bedrivas i oskiftat vatten. Huvudregeln var att fiske fick utövas av samtliga delägare efter ty de kunde sämjas (10 §). Uppnåddes inte enighet kunde domstol föreskriva hur fisket skulle utnyttjas. Föreskrifterna fiskerättslag visades sig inte kunna lösa de problem som uppkom vid gemensamt fiske. Därför tillkom lagen (1913:97) om gemensamhetsfiske. Lagen var tillämplig på såväl skiftade som oskiftade fisken. Fråga om revision av lag aktualiserades vid ett flertal tillfällen. Trots att det generellt ansågs angeläget att en planmässig ordning för fisket och fiskevården kom till stånd i enklare och effektivare former än de som lagen om gemensamhetsfisket erbjöd, kom införandet av nya bestämmelser att dröja. Först efter att 1956 (nuvarande ) avgav betänkande, efter att ha fått i uppdrag att se över lagstiftningen angående fiskevårdsområden, lade departementschefen i prop. 1960:50 fram ett förslag till lag om fiskevårdsområden. Förslaget godtogs av efter vissa justeringar och ledde fram till lag (1960:130) om fiskevårdsområden. I samband med tillkomsten av lag om fiskevårdsområden ändrades 24 § fiskerättslagen på så sätt att och inte domstolarna, efter ansökan, fick bestämma hur samfällt fiske skulle nyttjas. ändrades lagen i vissa delar (prop. 1960:42, 3LU 1969:32 och SFS 1969:337). I direktiven till fiskevattensutredning (Jo1973:07) konstaterades att antalet fiskevårdsområden fortfarande var ganska litet. Utredningen fick därför i uppdrag att bl.a. undersöka möjligheterna att stimulera bildandet av fiskevårdsområden. 1976 lade utredningen fram delbetänkande Fiskevårdsområden (Ds Jo1976:6). I betänkandet föreslogs en ny lag om fiskevårdområden. Den viktigaste förändringen i förhållande till lag var att fiskevårdsområden skulle kunna bildas utan fiskerättsutredning och att förrättning för bildande av fiskevårdsområden skulle ersättas av ett enklare sammanträdesförfarande. Genom remissförfarandet framkom att enklare regler på området var angeläget, men att de föreslagna bestämmelserna ledde allt för långt. Departementschefen ansåg att frågan om ändrad lagstiftning behövde utredas ytterligare och gav utredningen i uppdrag att utarbeta ett nytt förslag (Dir 1977:115). I slutbetänkandet Fiska på fritid, SOU 1978:75, lade utredningen fram ett reviderat förslag till lag om fiskevårdsområden. Detta förslag innebar bl.a. att en förenklad fiskerättsutredning skulle verkställas i samband med bildandet av fiskevårdsområde. Detta förslag remissbehandlades och lades i sina huvuddelar till grund för regeringens förslag till ny lag om fiskevårdsområden (prop. 1980/81:153 om åtgärder för att främja fritidsfisket, m.m.). Lag (1981:533) om fiskevårdsområden trädde i kraft . slutade lag att gälla. (Ang. ovanstående stycken se Fiskevårdsområden - och , 1982, s. 10 ff.) Den nya lagen tillsammans med det statliga stöd som utgick för bildande av fiskevårdsområden medförde att det och bildades ett stort antal nya fiskevårdsområden. Dessa områden bildades huvudsakligen i inlandsvatten, eftersom reformen om det fria handredskapsfisket ledde till att nybildningen av fiskevårdsområden längs kusten och i de i princip stannade av. Skälet härför var att allmänheten genom reformen fick rätt att fiska med handredskap på enskilt vatten på och i de . Både och länsstyrelserna bidrog med ett omfattande arbete i samband med att dessa områden bildades. (Ang. hela stycket se Situationen och utvecklingen av bildandet av fiskevårdsområden i [dnr Jo2006/2401] .) Sedan lagen infördes har 1, 10, 14 och 32 §§ justerats något, (prop. 1990/1991:87, 1992/93:232, 1995/96:22, 1996/97:132), men i huvudsak är den ursprungliga lagen alltjämt gällande. I detta avsnitt redovisas lagen om fiskevårdsområden med utgångspunkt i förarbetsuttalanden, praxis och doktrin.