sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — Detta gäller under förutsättning att en anställning som sångsolist eller korist innehafts månaden före den månad då uppnås. Den som tagit ut förmåner enligt 8 § har dock inte rätt till förmån enligt denna paragraf. Efterlönen utgör av ersättningsunderlaget. Förmåner för sångare med tjänstetid 10 § Den som avgår från en anställning som sångsolist eller korist tidigast under den månad då uppnås och senast under den månad då uppnås, och som har minst 8 men mindre än tjänstetid som sångsolist eller korist, har rätt till omställningsersättning och efterlön. Detta gäller under förutsätt- ning att en anställning som sångsolist eller korist innehafts måna- den före den månad då uppnås eller att en anställning som sångsolist eller korist innehafts av efter den månad då uppnås. Rätt till omställningsersättning och efterlön har även den som har avgått från en anställning som sångsolist eller korist före den månad då uppnås om han eller hon har en ålder av minst 48 och högst och har en tjänstetid i anställ- ning som sångsolist eller korist, varav av tjänstetiden har tjänats in i en visstidsanställning om enligt särskilt avtal om detta för konstnärlig personal vid teater-, dans- eller musik- institution. Detta gäller under förutsättning att någon del av visstids- anställningen har varit efter . Under de tre och en halvt första åren efter avgången betalas en omställningsersättning. Därefter betalas fram till och med månaden före den då uppnås en efterlön. Omställningsersättningen utgör och efterlönen av ersättningsunderlaget. 11 § Som tjänstetid som ska tillgodoräknas enligt denna förord- ning räknas ledighet utan lön som varat högst . Dock räknas inte tid för sammanhängande ledighet för att inneha annan anställning med tjänstepensionsrätt som tid som ska tillgodoräknas enligt denna förordning. Ledighet till följd av sjuk- dom eller arbetsskada ska dock räknas om tid som ska tillgodo- räknas, liksom ledighet för vilken havandeskapspenning eller föräldra- penningförmån utgetts. Med tjänstetid som dansare, sångsolist eller korist avses i denna förordning tjänstetid i en anställning som är inrättad för tjänstgö- ring till av heltidstjänstgöring i en sådan befatt- ning hos någon av de arbetsgivare som anges i 1 § eller arbetsgivare som upptagits i motsvarande äldre förordningar. 12 § Arbetsgivaren får medge undantag från villkoren om senaste tidpunkt för avgång i 3, 4, 6 och 8–10 §§. 13 § Förmåner enligt denna förordning värdesäkras genom anknyt- ning till prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäk- ring från det år ersättningsunderlaget avsåg. Denna förordning träder i kraft och tillämpas på avgångar som äger rum efter ikraftträdandet. förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstgrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning; Härigenom föreskrivs att bilaga A förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning och punkt 7 övergångsbestämmelserna till förordningen (2009:000) om ändring i nämnda förordning ska ha följande lydelse. Förteckning över icke-statliga anställningar och vissa särskilda bestämmelser i anslutning till dessa Arbetstagare vid nordisk institu- tion som tjänstgör i 1), 2), 7) Arbetstagare vid Nordiska mini- sterrådets sekretariat som tjänst- 1), 7) 1), 7) Rektor och annan lärare än tim- lärare vid statsunderstödd svensk 1), 7) Rektor, studierektor och annan 4 Lydelse enligt författningsförslag 2. Teater-, dans- och musikinstitu- tioner AB Regionteatern Blekinge- , AB Stadsteater, Stadsteater, Byteatern läns teater, , Folkteatern i ek.för., Gotlandsmusiken, symfoniorkester, konsert AB, GöteborgsOperan , , , läns musikstiftelse, , och dansteater (NMD), manland, , (), , Länsmusiken i , Länsteatern på , Länsteatern i , , , , Musik för län (Svenska ), Musik för län, Musik i , Musik i Syd, Musik i (Kam- Musik i Väst, musik och teater, (sinfonietta), Musik och Teater, 8), 9) 8), 9) Konstnärlig ledare (teaterchef) vid 7), 8), 9) 1)Huvudmannen får besluta att vissa arbetstagare inte skall ha pensionsrätt enligt förordningen. Om detta beslutas, anses arbets- tagaren ha en anställning som inte avses i statliga tjänstepensions- bestämmelser. Ett sådant beslut skall sändas till Statens pensions- verk. 2)Förordningen tillämpas på anställning hos en ken beslutat om tillämpning av överens- kommelsen mellan , , , och om de anställdas rättsställning vid nordiska insti- tutioner. När rättsställningsavtalet tillämpas på en institution skall de anställda även omfattas av föreskrifterna i tredje kapitlet PA 03. 7)Avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S) tillämpas. 8)Om arbetsgivaren enligt kollektivavtal ska betala för avgifts- bestämd tjänstepension i form av ålderspension, får arbetsgivaren eller den försäkringsgivare som pensionen försäkras hos ersättning för avgif- ten under tid då den anställde haft sjukpenning än eller sjukersättning enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring. Ersättningen ska dock högst beräknas på den avgift som gällde när rätten till ersättning inträdde. Om sjukpenningen eller sjukersätt- ningen inte är hel ska så stor del av kostnaden som svarar mot sjuk- penningens respektive sjukersättningens omfattning ersättas. Ersätt- ning för tid med sjukersättning, som inte följer på en period med sjuk- penning som omfattat än , lämnas dock inte för tid före den månad då beslutar om sjukersättningen. 9)De anställdas pensionsförmåner [enligt denna förordning] är endast sjukpension, tillfällig sjukpension och efterlevandepension. Förteckning över icke-statliga anställningar och vissa särskilda bestämmelser i anslutning till dessa Arbetstagare vid nordisk insti- tution som tjänstgör i 1), 2), 7) Arbetstagare vid Nordiska mini- sterrådets sekretariat som tjänst- 1), 7) 1), 7) Rektor och annan lärare än tim- lärare vid statsunderstödd svensk 1), 7) Rektor, studierektor och annan 1)Huvudmannen får besluta att vissa arbetstagare inte skall ha pensionsrätt enligt förordningen. Om detta beslutas, anses arbets- tagaren ha en anställning som inte avses i statliga tjänstepensions- bestämmelser. Ett sådant beslut skall sändas till Statens pensions- verk. 2)Förordningen tillämpas på anställning hos en ken beslutat om tillämpning av överens- kommelsen mellan , , , och om de anställdas rättsställning vid nordiska institutioner. När rättsställningsavtalet tillämpas på en institution skall de anställda även omfattas av föreskrifterna i tredje kapitlet PA 03. 7) Avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S) tillämpas. Vid tillämpning av den upphävda 7 § ska med anställning med statlig pensionsrätt jämstäl- las anställning som upptagits i bilaga A. Vid tillämpning av den upphävda 7 § ska med anställning med statlig pensionsrätt jämstäl- las anställning som upptagits i bilagan till förordningen (2009:000) om omställningsför- måner för vissa dansare och sångare. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Den tidigare lydelsen gäller fortfarande för sjukpensioner och tillfälliga sjukpensioner om motsvarande sjukersättning beviljats från och med en tidpunkt före ikraftträdandet och för efterlevan- depensioner om dödsfallet inträffat före ikraftträdandet. 3.Den särskilda bestämmelsen 8 i den tidigare lydelsen av bilaga A fortsätter att gälla för de arbetstagare för vilka den gällde så länge som ersättning enligt bestämmelsen oavbrutet ska lämnas. 5 Lydelse enligt författningsförslag 2. förordning om ändring i förordningen (2009:000) om omställningsförmåner för vissa dansare och sångare; Härigenom föreskrivs i fråga om § förordningen (2009:000) om omställningsförmåner för vissa dansare och sångare dels att 1 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny bilaga av följande lydelse. Denna förordning gäller för- Denna förordning gäller för- måner till personer som avgår måner till personer som avgår från en anställning som dansare, från en anställning som dansare, sångsolist eller korist hos en sångsolist eller korist hos en arbetsgivare som upptagits under rubriken , dans- och musik- institutioner i bilaga A till förord- ningen (2003:56) om tjänstepen- för vissa arbetstagare med icke- Den som i anställning efter Den som i anställning efter 2011 kan ha rätt till tjänste- 2011 kan ha rätt till tjänstepen- pension enligt förordningen om (2003:56) om tjänstepension och livförsäkring för vissa arbetstag- are med icke-statlig anställning vissa arbetstagare med icke-statlig har endast rätt till förmåner anställning har endast rätt till enligt 5 eller 7 §§ . förmåner enligt 5 eller 7 §§. Den som har rätt till fribrev på ålderspension före enligt förordningen om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning har rätt till förmåner enligt denna förordning endast om han eller hon avstår från att få fribrevet utbetalt. 6 Lydelse enligt författningsförslag 3. Förteckning över vissa arbetsgivare inom teater-, dans- och musikområdet Byteatern läns teater, Folkteatern i ek.för., Musik- och dansteater (NMD), , , Musik för län (Svenska ), Musik för län, Musik i , Musik i , Musik i , Musik i , Musik i Syd, Musik i (Kammarorkester), Musik i Väst, Musik i , Norrbottensmusiken (Kammarorkester), Norrbottensmusiken, NorrDans, , musik och teater, musik och teater (sinfonietta), Stiftelsen i , Svenska rikskonserter, Stiftelsen , Stiftelsen i , Stiftelsen i , i , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen länsteater, , , , Musik och Teater, Teater , (Norr- landsoperan), , Västsvenska Teater och , Östgötamusiken, Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens bakgrund och uppdrag Tjänstepensionerna för anställda vid statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner är i huvudsak statligt reglerade. I den så kallade PISA-förordningen föreskrivs att de statliga kollektiv- avtalade pensionsvillkoren ska tillämpas med de tillägg och undan- tag som anges i förordningen. Anställnings- och arbetsvillkoren för scenkonstnärer är emellertid så speciella att det är svårt att inordna dem i samma pensionssystem som det statliga. Låga pensionsåldrar med höga kostnader och stor rörlighet gör systemet svårförutsäg- bart för arbetsgivare och anställda. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare. Utredningens uppdrag är att genomföra en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda scenkonstinstitutioner. Översynen ska inriktas på att pensions- systemet ska vara anpassat till de speciella förhållanden som råder på området. Arbetsgivarnas kostnader för pensionsförmånerna ska vara förutsägbara. Enligt direktiven (dir. 2008:34)1 ska utredningen lämna förslag vad som ska vara kollektivavtalsreglerat och vad som ska vara författningsreglerat – det författningsreglerade måste kunna motiveras särskilt. författningsändringar som underlättar en ökad kollektivavtals- reglering. 1 Direktiven finns i sin helhet intagna i bilaga 1. Utredningens bakgrund och uppdrag materiella förändringar av det som föreslås vara fortsatt författningsreglerat för en bättre anpassning till förhållandena på området – det kan gälla frågor om avgiftsbestämda eller förmånsbestämda system, pensionsåldrar, intjänandetider och krav på anställningstid för hel förmån. i vilken utsträckning pensionerna även i fortsättningen ska ingå i det statliga finansieringssystemet och om det i så fall bör förändras i något avseende utan att ändra på förhållandet att arbetsgivarna ska bära kostnaderna. hur staten ska fullgöra sina åtaganden i fråga om pensionsförmåner som föreslås utgå ur det statliga pensionsfinansieringssystemet. de författningar som erfordras för förslagen. Utredningen kan även lämna förslag på villkor som ett kollektiv- avtal skulle kunna innehålla. Utredningen ska redovisa pensionsvillkoren för anställda vid de teater-, dans- och musikarbetsgivare som inte är anslutna till den statliga tjänstepensioneringen och för motsvarande konstnärliga grupper i andra länder som kan vara av intresse. Utredningen ska dessutom undersöka i vad mån personer som avgått vid en låg pensionsålder parallellt med tjänstepensionen har haft inkomster som grundar rätt till pensionsförmån och vilken inverkan detta har på den totala pensionen från . Utredningen ska redovisa eventuella skattekonsekvenser av de förslag som utredningen lämnar och de konsekvenser som förslagen får för statsbudgeten. En beräkning ska också göras av hur utred- ningens förslag till förändringar påverkar arbetsgivarnas kostnader. Till utredningen har, utöver en särskild utredare, förordnats sex experter och en sekreterare. Åtta sammanträden har hållits med utredningens experter. I enlighet med direktiven har utredningen inhämtat synpunkter från Svensk Scenkonst, , , och (Ku 2007:06). Likaså har utredningen träffat PTKs förhandlingsgrupp Svensk Scenkonst och mottagit synpunkter från dem på utredningsuppdraget. Utred- ningen har även sammanträffat med representanter för , Utredningens bakgrund och uppdrag , Västerbottensteatern och såväl Operan som personalen vid Operan. Samråd har skett med och ett antal befattningshavare inom . Utredningen har också sammanträffat med uppföljnings- och utvärde- ringsgrupp av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet. Uppdraget att undersöka hur arbets- och pensionsinkomsterna ser ut efter pensioneringen för arbetstagare med låg pensionsålder har genomförts på grundval av uppgifter från och . Statistiska uppgifter som redovisas i betänkandet har utred- ningen inhämtat från , och . För de försäkringstekniska beräkningar som flera av utredningens förslag är grundade på har utredningen engagerat aktuarie , . I bilaga 2 till betänkandet finns ett utdrag ur den rapport som lämnat om sitt arbete. Betänkandet är uppdelat i 14 kapitel. Kapitlen 2–5 avgränsar och beskriver olika aspekter på de frågor som utredningen har haft att behandla. Kapitel 6 är en inledning till de förslag som utredningen sedan lämnar i kapitlen 7–11. Kapitel 12 behandlar en fråga som inte ingår i utredningens uppdrag att lösa. Kapitel 13 beskriver utredningsförslagens konsekvenser i olika avseenden och kapitel 14 innehåller författningskommentarer. I kapitel 2 En tillbakablick ges en beskrivning av hur pensions- villkoren för anställda vid statsunderstödda scenkonstinstitutioner utvecklats . Kapitlet ger bakgrunden till att villkoren är statligt reglerade. I kapitel 3 Rådande förhållanden beskrivs dels scenkonstområdet och den del därav som berörs av utredningsuppdraget, dels pensions- villkoren och dess administration, finansiering och kostnader. I kapitel 4 Problembild behandlas de problem med dagens pensionssystem som det varit utredningen uppdrag att finna lösningar på. De handlar bland annat om låga pensionsåldrar och höga och oförutsägbara kostnader. I kapitlet redovisas också en undersökning som utredningen gjort av scenkonstnärernas inkomster efter pensioneringen. Utredningens bakgrund och uppdrag I kapitel 5 Så ser det ut på andra håll redovisas vilka pensions- villkor som gäller på de delar av scenkonstområdet som inte är statsunderstött och hur det ser ut i våra nordiska grannländer. En översiktlig genomgång ges också av förekomsten av låga pensions- åldrar på arbetsmarknaden i övrigt. I kapitel 6 Genomgripande förändringar ges skälen till varför genomgripande förändringar behövs. Kapitlet är också en introduktion till de påföljande kapitlen 7–11 med utredningens förslag. Vart och ett av de kapitlen inleds med ett avsnitt med respektive förslag som följs av ett avsnitt kallat Överväganden, där förslagen förklaras och skälen till dem gås igenom. I kapitel 7 Den statliga regleringen av pensionsvillkoren avvecklas föreslås att förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänste- grupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställ- ning, PISA-förordningen, avvecklas för anställda vid statsunder- stödda teater-, dans- och musikinstitutioner samt när och hur snabbt avvecklingen ska genomföras. I kapitel 8 Omställningsersättning och efterlön för dansare och sångare föreslås de förmåner som dansare och sångare ska ha rätt till före . I kapitel 9 Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen föreslås hur staten ska fullgöra sina åtaganden mot dem som innehar eller har innehaft anställningar med pensionsrätt enligt förordningen. I kapitel 10 Finansiering av statligt reglerade förmåner föreslås vissa förändringar av de som ska betalas för förmåner enligt PISA-förordningen och vidare hur omställningsersättningen och efterlönen ska finansieras. I kapitel 11 Ett avgiftsbestämt pensionsavtal föreslås för kollektiv- avtalsparterna Svensk Scenkonst och PTKs förhandlingsgrupp Svensk Scenkonst en påbyggnad av avtalet om avgiftsbestämd individuell ålderspension, AIP, finansierad av det utrymme som uppstår till följd av avvecklingen av PISA-förordningen. I kapitel 12 Frågan om pensionsförbättring från och med diskuteras risken för låg total pension från och med för dansare och sångare. I kapitel 13 Konsekvenser redovisas vilka konsekvenser som utredningens förslag får i olika avseenden. I kapitel 14 Författningskommentar kommenteras utredningens förslag till förordningar. Utredningens bakgrund och uppdrag I bilagor till betänkandet finns utredningens direktiv, PISA- förordningen och utdrag ur den rapport om försäkringstekniska beräkningar som gjort åt utredningen. När grundade de kungliga teatrarna mot slutet av 1700- talet fanns tanken på en besparingsfond varur avskedade förtjänta personer vid spectaclet med tiden kunde åtnjuta understöd. Någon pensionsfond kom dock inte till stånd förrän Kungl. Maj:t utfärdade det första reglementet för pensionsinrättningen. För rätt till pension krävdes att ha tillhört inrättningen , erlagt alla avgifter och uppnått pensionsåldern. Delägare som lämnade anställningen miste all rätt till förmån, såvida han inte varit delägare , i vilket fall han ägde rätt att kvarstå i inrättningen mot betalning av stadgade avgifter. som hade fast anställning på aktörs- balett- eller korstaten eller viss angiven anställning på tjänstemannastaten var enligt pensionsinrättningens senaste stadgar berättigad och skyldig att ingå som delägare. började understöd i vissa fall utbetalas även till avgående arbetare. Teaterns arbetares pensionskassa bildades och senare också Kungl. Dramatiska teaterns arbetares pensionskassa. Medlemmar av inrättade 1794 en Enke- och Pupill- kassa och 1815 Kongliga hofkapellets pensionskassa för delägarnas egenpensionering. De båda kassorna slogs senare ihop. Enligt det senaste reglementet var ordinarie personal vid med svenskt medborgarskap skyldiga att tillhöra pensions- inrättningen. Delägarna var indelade i två klasser, varav den första bestod av förste och andra kapellmästare och den andra av de övriga musikerna. Som villkor för ålderspension gällde att ha uppnått och att ha tillhört inrättningen . För att familjepension eller förtidspension skulle utgå skulle den avlidne respektive den berättigade ha varit delägare . Förtidspensionen utgick till den som på grund av sjukdom eller olycksfall blivit varaktigt oförmögen till arbete.1 2.1Införlivande med den statliga tjänstepensioneringen pensionsinrättning införlivades 1938 med den statliga tjänstepensioneringen genom som då fanns till för anställda i statsunderstödd verksamhet. teatrarnas pensionsinrättning, Kungl. teaterns arbetares pensionskassa och Kungl. Dramatiska teaterns arbetares pensionskassa gick samma väg 1943. Pensionsvillkoren kom därmed att tas in i reglementena för , utfärdade av Kungl. Maj:t med stöd av bemyndigande. De låga pensionsåldrar för dansare, sångare, skådespelare och musiker som då etablerades står sig i stort sett än . En skillnad är att det då var skilda åldrar för manliga och kvinnliga artister. Skälet till införlivandet med den statliga tjänstepensioneringen förefaller främst ha varit, att den förbättring av pensionsförhållandena som ansågs nödvändig för teatrarnas personal inte kunde komma till stånd utan väsentliga bidrag av det allmänna. Statens pensionsanstalts reglemente avsåg pensionering av icke- statligt anställda, vars löneförmåner helt eller till större delen finan- sierades genom statliga eller kommunala skattemedel. Pensionerna finansierades till cirka hälften genom avgifter som togs ut av arbets- givarna. För resten av kostnaden svarade staten. Möjligheten att ansluta personal till pensioneringen genom innebar således ett inte obetydligt statsbidrag. Det var inte avsikten att de anställda skulle betala avgifter, då man utgick från att deras löner var nettolöner. För bestämmande av avgifts- och pensionsunderlag var alla tjänster med pensionsrätt enligt reglementet hänförda till viss pensionsklass. Huvudmannen betalade fortlöpande avgift, baserad på det avgifts- underlag som i reglementsbilagan fanns angivet för varje pensionsklass Enligt reglementet var ett tjänsteår inte en storhet. Ett tillgodoräknat tjänstår gällde för pension beräknad enligt ett visst underlag. Om en anställd tillträdde en tjänst för vilken gällde ett underlag som var till exempel högre än det som gällt för 1 Huvudkälla till delar av tillbakablicken i detta kapitel är Historik av , 1992. den tidigare tjänsten, så reducerades de redan intjänade tjänståren med en tiondel. Genom att betala en engångsavgift motsvarande ungefär hälften av reduktionens värde kunde huvudmannen återställa tjänsteårens värde. ersatte Statens allmänna tjänstepensionsreglemente (SPR) med tillhörande författningar de statliga pensionsreglementen som gällde för olika områden, bland andra Statens pensionsanstalts icke-statliga område. Det pensionssystem som innefattades i SPR kom att bestå till utgången av . kom den yttre ramen för bestäm- melserna att ändras. Det hade samband med att de statsanställda tillerkändes förhandlingsrätt avseende löne- och anställningsvillkor inklusive pensionsvillkor. blev således löne- och anställningsvillkoren kollektiv- avtalsreglerade. Det visade sig emellertid betydligt svårare att sluta kollektivavtal i fråga om pensionsvillkoren. nöjde sig parterna med att låta de dittillsvarande författ- ningarna fortsätta att gälla. I den mån parterna var överens om vissa ändringar av detaljer i systemet träffades avtal om det, varefter ändringarna effektuerades genom att regeringen utfärdade ändringar i författningarna. På så sätt blev ändringarna gällande även för den del av det icke-statliga området som inte tillhörde det statliga förhandlingsområdet. undertecknades emellertid Allmänt pensions- avtal för statliga och vissa andra tjänstemän (PA-SPR, även kallat PA-74). Beträffande det materiella innehållet valde parterna att hänvisa till bestämmelserna i . Pensionsrätten för sådana icke- statliga anställningar som låg utanför avtalsområdet reglerades fortfarande i reglementet. Viss text i SPR, speciellt en hel del särbestämmelser om bland annat låga pensionsåldrar för scenkonst- området, hade tillämpning enbart på denna grupp. Detta blev i längden ohanterligt. Frågan löstes så att gruppen tillförsäkrades pensionsrätt enligt bestämmelserna i utan att omfattas av avtalet. Det skedde genom förordningen (1987:1060) om tjänste- pension för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning (), som trädde i kraft . Till PISA-förordningen överflyttades de för gruppen gällande särbestämmelserna. som stora icke-statliga grupper övergick till annan pensionering än den statliga skedde en viss utbyggnad av denna på teater-, dans- och musikområdet. Det växte fram ett ganska stort antal scenkonstinstitutioner för vilka landsting och några av de större kommunerna åtog sig huvudmannaskapet. Ett visst stats- bidrag utgick och det lämnades delvis även i form av en genom staten ordnad pensionering av de anställda. 1992 ersatte avtalsparterna på det statliga förhandlingsområdet det pensionssystem som gällt med pensionsavtalet Pensionsplan för arbetstagare hos staten m.fl. (PA-91).