sou · GWB3106d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Två faktorer har sannolikt stor betydelse. Den ena är att många har sin bakgrund i länder med auktoritära myndighetsstrukturer och där- för har en naturlig skepsis till myndigheter, den andra att många i dessa grupper har förhållandevis begränsad kunskap om det svenska samhällssystemet. För att belysa hur den svenska allmänheten i stort uppfattar villkoren för personer med utländsk bakgrund i domstolarna ställ- des i enkäten en följdfråga till dem som valt svarsalternativet ganska litet eller mycket litet förtroende. Dessa fick frågan om huruvida det är personer med utländsk bakgrund eller personer med svensk bakgrund som har sämre förutsättningar att få en rätt- vis prövning. Av dem svarande att det är personer med utländsk bakgrund som riskerar att drabbas av bristen på lika- behandling. Den grupp som de flesta tror drabbas negativt av orätt- visor i domstolarna, har således ännu lägre förtroende för lika- behandling. Det bör understrykas att svarsandelen är högre i den grupp som har litet förtroende för domstolarna. SOU 2008:106 Bilaga 3 Förtroendet för lika behandling i övrigt (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Ingen åsikt/känner Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer, dvs. med hänsyn till kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidigare straffad etc. Antal svar totalt 1 417. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. När samtliga svarspersoner fick värdera domstolarnas förmåga till likabehandling var andelarna annorlunda. I tabell 25 redovisas för- troendet för att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer, dvs. med hänsyn till kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidigare straffad, etc.TPF29FPT Omkring hälften av befolk- ningen har mycket eller ganska stort förtroende för att dom- stolarna behandlar människor lika. Men andelen som misstror domstolarnas förmåga att sätta personliga egenskaper åt sidan är över en tredjedel. En något större andel personer tenderar att sakna förtroende i denna fråga, jämfört med när det gäller likhet inför lagen mellan svenskar och utlandsfödda. Å andra sidan inkluderar denna fråga fler kategorier (kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidi- gare straffad, etc.), vilket torde öka sannolikheten för att man tror att någon grupp blir diskriminerad. Även om det således finns en positiv övervikt för domstolarnas förmåga till likabehandling måste ändå andelen personer som misstor domstolarnas förmåga till lika- behandling uppfattas som anmärkningsvärt stor. Inom ramen för kartläggningen av förtroendet för domstolarna gjordes två separata urval. I detta kapitel behandlas det urval som adresserades till personer med domstolserfarenhet (nedan kallad erfar- enhetsundersökningen). Kapitlet är uppdelat i tre avsnitt. Avsnitt 6.1 behandlar uppgifter om gruppen som undersöktes. Avsnitt 6.2 handlar om förtroendet för domstolsväsendet. I avsnitt 6.3 redovisas 29TP PT Frågan är placerad i detta avsnitt för att underlätta jämförelsen med förtroendet för lika- behandling mellan personer med svensk och utländsk bakgrund. resultaten från de frågor i enkäten som kretsar kring erfarenheter av domstolsväsendet och bemötande i domstolarna. 6.1 Gruppen med domstolserfarenhet Totalt 186 personer med domstolserfarenhet har besvarat enkäten om domstolsförtroende. I tabellen nedan framkommer fördel- ningen av svar mellan utbildning, yrke, bostadsort, ålder och kön. Tabell 26 Utbildning, yrke, bostadsort och kön (erfarenhetsundersökningen, procent, antal) Kommentar: Tabellen visar fördelningen av svar efter utbildning, yrke, bostadsort, ålder och kön. På grund av internt bortfall summerar inte antalet svar till 186. Samtliga yrkeskategorier är inte medräknade i tabellen. För kategorier av utbildning se tabell 2. En jämförelse mellan erfarenhetsundersökningen och undersök- ningen riktad till allmänheten visar att fördelningen mellan olika yrken och mellan olika grad av utbildning är ungefär den samma i båda undersökningarna. Däremot är andelen personer som bor i storstäder högre i erfarenhetsundersökningen. Andelen kvinnor och personer är något högre i undersökningen riktad till allmänheten, men betydligt lägre i erfarenhetsundersökningen. De personer som har erfarenhet av domstolar har det ofta från mer än ett tillfälle. Nästan var fjärde svarsperson har varit med i tre eller fler mål (diagram 4). Det är svårt att jämföra resultatet mot verkligheten. Om vi ser till den grupp i allmänhetsundersökningen som har erfarenhet från domstol är antalet kontakter där klart Möjligen betyder det faktum att urvalet hämtats från vissa domstolar att det blir en högre andel personer med upprepade erfarenheter av domstolskontakter. Det är viktigt att ha med detta vid tolkningen av svaren. Diagram 4 Antal mål (erfarenhetsundersökningen, procent) Brottmål är den vanligaste typen av ärenden och utgör av det totala antalet mål. Enligt enkätsvaren är det bara 19 personer, eller av svarspersonerna som har erfarenhet av förvalt- ningsrättsligt mål. Registreringen av inkomna svar (se appendix) i erfarenhetsundersökningen visar att detta sannolikt inte stämmer och felet beror troligen på att svarspersonerna inte alltid har upp- gett rätt ärendetyp i enkäten. Det är dock viktigt att ha i minne att när svarspersonerna med domstolserfarenhet uttalar sig om dom- stolar gäller det i klart högre utsträckning erfarenhet från brottmål än från förvaltningsmål. Tabell 27 Ärendetyp (erfarenhetsundersökningen, procent, antal) Kommentar: Tabellen visar andelen mål fördelat efter ärendetyp. I enkäten gavs möjlighet att välja fler än en ärendetyp och därför summerar inte antalet till 186. En förklaring till att andelen personer med erfarenhet av förvalt- ningsmål är låg är att det endast finns en part. För övriga ärende- typer har svarspersoner hämtats från vardera part i målet. Svars- frekvensen bland personer med erfarenhet av förvaltningsdomstol är inte mycket lägre än bland övriga ärendetyper. I erfarenhetsundersökningen är män överrepresenterade i kate- gorierna misstänkt för brott och enskild part. Kvinnor är över- representerade i kategorierna vittne i allmän domstol och vittne i förvaltningsdomstol. Däremot är fördelningen representativ mot urvalet då det gäller kategorierna brottsoffer, kärande och svarande. En första fråga till personerna med erfarenhet från domstolar är i vilken grad de var nöjda med utgången i målet eller målen. Det visar sig att det finns en svag majoritet som är missnöjda: är mycket eller ganska nöjda medan är mycket eller ganska missnöjda (tabell 28). Det ger ett balansmått på -4. Tabell 28 Nöjdhet med målet/målen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Går vi närmare in i materialet framgår det att män, högutbildade och egenföretagare är mer missbelåtna med utgången i målet än andra grupper. Bland personer i kategorierna misstänkt för brott och enskild part i förvaltningsdomstol är andelen som är mycket missnöjda betydligt högre än genomsnittet. Genomgående är kate- gorin vittne mindre missnöjd med utgången i målet än andra. SOU 2008:106 Bilaga 3 Typ av mål (erfarenhetsundersökningen, procent) Annan tvist i allmän Tvångsvård av barn, Kommentar: Diagrammet visar typ av mål i procent. Våldsbrott utgör den i särklass största kategorin, följt av annat brott samt vårdnad eller umgänge med barn. Därefter följer för- mögenhetsbrott och förmögenhetsrättslig tvist. Fördelningen speglar således vilken typ av mål det rör sig om. Sammantaget skiljer sig gruppen i erfarenhetsundersökningen något gentemot undersökningen av allmänheten. Andelen män, personer och personer boende i stortstäderna är högre i erfarenhetsundersökningen. En stor andel personer har erfarenhet av flera mål i domstol och många är missnöjda med utgången i målen där man varit med. Ärenden i förvaltningsdomstol är mindre vanliga i erfarenhetsundersökningen än brottmål och tvistemål. 6.2 Domstolserfarenhet och förtroende Som tidigare berörts tenderar personer som blivit utsatta för brott att hysa lägre förtroende för domstolar än allmänheten i övrigt. SCB:s erfarenhetsundersökning visar att även gruppen med erfarenhet av domstolar har lägre domstolsförtroende. Totalt anger av svarspersonerna med erfarenhet av domstolar att de har mycket stort eller ganska stort förtroende för att domstolarna dömer korrekt – i jämförelse hos allmänheten i stort. Även om det finns en positiv majoritet även bland personer med domstolserfarenhet bör det ändå lyftas fram att av respondenterna med domstolserfarenhet har mycket litet förtro- ende för att domstolarna dömer korrekt. Antalet personer som saknar åsikt är betydligt lägre än bland allmänheten. Tabell 29 Förtroendet för domstolarna totalt och efter kön och ålder (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Att personer med domstolserfarenhet hyser lägre förtroende bety- der inte med nödvändighet att kontakten med domstolarna mins- kar förtroendet. En förklaring skulle kunna vara att personer som kommer i kontakt med domstolar har ett lägre ingångsförtroende – det är exempelvis personer med något lägre utbildning än genom- snittet. Andra tendenser i undersökningen tyder emellertid på att domstolarna påverkar förtroendet i någon mening. I enkäten till personer med erfarenhet av domstolar tillfrågades respondenterna om vilken typ av ärende som målet handlade om. Tyvärr är siffrorna något osäkra eftersom tendensen finns att personer inte själva vet vad för sorts ärende de deltagit i. Den begränsade svarsfrekvensen har även resulterat i kategorier med för låga absoluta frekvenser för att de skall fylla ett analytiskt värde. I tabell 30 redovisas därför sammanslagningar av kategorier i samma ärendetyp. SOU 2008:106 Bilaga 3 Förtroendet för domstolarna efter ärendetyp (erfarenhets- undersökningen, procent, förtroendebalans, antal) P AntaletP respondenter i kategorin förvaltningsrättsliga mål är för liten för att fylla ett analytiskt värde. Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. Kategorierna i tabellen består av följande ärendetyper: Brottmål är en sammanslagning av våldsbrott, för- mögenhetsbrott och annat brott. Tvister är en sammanslagning av vårdnad och umgänge med barn, förmögenhetsrättslig tvist och annan tvist i allmän domstol. Förvaltningsrättsliga mål är en sam- manslagning av tvångsvård av barn, missbrukare eller psykiskt sjuka, socialförsäkringsrätt, skatte- rätt, rätten till bistånd och annan förvaltningsrättslig tvist. För en förklaring av begreppet för- troendebalans se tabell 1. Skillnaden i förtroende mellan personer som deltagit i brottmål och tvistemål är liten och inte statistiskt signifikant.TPF30FPT Det stora bortfallet gör att man emellertid inte heller kan utesluta att det finns skillnader i den totala populationen av personer med dom- stolserfarenhet. Tabell 31 Förtroendet för domare totalt och efter kön och ålder (erfaren- hetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domaren har kompetens att döma korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 30TP PT En signifikansnivå på används i rapporten, om inte annat anges. Totalt av respondenterna har mycket eller ganska stort förtroende för domare. Andelen med ganska litet eller mycket litet förtroende för att domaren har kompetens att döma korrekt är . Förtroendebalansen är +24, vilket visar att förtroendet för domarna är lägre bland personer med erfarenhet av domstolar än bland allmänheten, där motsvarande balansmått är +50. Dom- stolserfarenhet tenderar att sänka förtroendet i ungefär samma utsträckning för domstolen som för domaren. Skillnaden i förtro- endet för domaren mellan demografiska grupper är liten. Även om förtroendebalansen mellan män och kvinnor skiljer sig , är skillnaden inte statistiskt signifikant. Tabell 32 Förtroendet för nämndemän totalt och efter kön och ålder (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att nämndemän har kompetens att döma korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Av samtliga med domstolserfarenhet har mycket stort eller ganska stort förtroende för nämndemän. Andelen med ganska litet eller mycket litet förtroende är . Förtroendet för nämndemän är således ännu lägre bland personer med erfarenhet av domstolar än bland allmänheten. Män tenderar att hysa något lägre förtroende för nämndemän än vad kvinnor gör. Den största skill- naden i förtroende är mellan personer under och . av den äldre befolkningen misstror nämndemän- nens kompetens att döma korrekt. Skillnaden i förtroende mellan män och kvinnor är inte statistiskt säkerställd, men det är den där- emot när det gäller skillnaden mellan äldre och yngre. Tabell 33 Förtroendet för domstolarna efter förtroendet för respektfullt bemötande (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroende- balans, antal) Mycket och ganska stort Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendena Att domstolen dömer korrekt och Att enskilda personer som deltar i domstolsförhandlingar blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Tabellen redovisar förtroendet för domstolarna horisontellt, efter fyra kategorier med olika grad av förtroende för respektfullt bemötande uppställt vertikalt. Av tabellen kan man t.ex. utläsa att av svarspersonerna som har mycket stort förtroende för ett respektfullt bemötande också har mycket stort förtroende för domstolarna. Personer med högt förtroende för att bli behandlade med respekt av personalen, är också benägna att hysa förtroende för att domstolen dömer korrekt (tabell 33). Bland personer med mycket litet förtroende för respektfullt bemötande är andelen som även saknar förtroende för domstolarnas kompetens att döma korrekt . Bilaga 3 SOU 2008:106 Förtroendet för respektfullt bemötande efter kön och ålder (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att enskilda personer som deltar i domstols- förhandlingarna blir behandlade med respekt av personalen i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. En övervägande andel av personer med domstolserfarenhet hyser förtroende för att enskilda blir behandlade med respekt av perso- nalen i domstolarna. Sammanlagt har ganska stort eller mycket stort förtroende för att enskilda blir bemötta med respekt. Andelen med ganska litet eller mycket litet förtroende är 27, vilket ger en förtroendebalans på +36. Detta värde ligger i linje med för- troendet bland allmänheten, där balansmåttet också var +36. Skill- naden är att en större andel tar ställning i frågan, ty endast var tionde har valt alternativet ingen åsikt/känner ej till. Förtroendet för ett respektfullt bemötande är högre bland personer . Den i tabellen företedda skillnaden mellan män och kvinnor är ej statistiskt signifikant. Personer med erfarenhet av domstolar har lägre förtroende för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån av t.ex. media när de dömer, jämfört med allmänheten. Förtroendebalansen för personer med domstolserfarenhet är +6. I urvalet riktat till allmänheten är samma mått +20. Kvinnor och personer tenderar att hysa ett högre förtroende för att domstolarna inte påverkas utifrån. Tabell 35 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån totalt och efter kön och ålder (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Allmänhetens förtroende för att det som rapporteras i media stämmer överens med det som faktiskt händer i domstolarna är lågt. En jämförelse med resultatet från urvalet av personer med domstolserfarenhet visar ungefär samma värden. En större andel personer har ganska litet och mycket litet förtroende, jämfört med andelen med ganska eller mycket stort förtroende. Förtroende- balansen för personer med domstolserfarenhet är –20. Resultatet ger stöd för att mediebilden avviker från vad som faktiskt sker i domstolen. Tabell 36 Förtroendet för domstolarna efter nöjdhet med utgången i målet (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Ingen åsikt/känner Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Domstolarna dömer korrekt och frågan Hur nöjd är du personligen med utgången i målet?. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. Det finns ett tydligt samband mellan graden av nöjdhet med målet man erfarit och i vilken mån man har förtroende för att dom- stolarna dömer korrekt.TPF31FPT Tendensen är entydig för samtliga förtroendefrågor i enkätundersökningen. Ju mer nöjd man är med utgången i målet man varit del av, desto högre förtroende tenderar man ha för domstolarna, dess personal och verksamhet och kanske kan detta sägas vara ett belägg för att erfarenheten av domstols- väsendet har påverkan på förtroendet för domstolarna. Tabell 37 Nöjdhet med utgången i målet efter förståelse för domstolens motivering i den skriftliga domen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av frågorna Hur nöjd är du personligen med utgången i målet? och För- stod du domstolens motivering till varför den dömde som den gjorde när du läste den skriftliga motiveringen?. De svarspersoner som uppgett att de inte läst den skriftliga domen är inte medräknade i tabellen. För en för- av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. I tabellen ovan redovisas kopplingen mellan nöjdhet med domen och förståelsen för domstolens motivering. Personer som har för- stått motiveringen i domen tenderar också att vara nöjda med utgången i målet. Detta kan till stor del förklaras med att man tenderar att förstå det som man själv uppfattar som rätt och riktigt. Till viss del kanske det även handlar om att förståelse skapar acceptans, och därmed också en högre grad av nöjdhet med domen. Även andra frågor som handlar om förståelsen för domen hänger samman med graden av nöjdhet med utgången i erfaret mål, t.ex. i vilken grad man förstod resonemanget om varför domstolen dömde som den gjorde och huruvida domen var lätt att läsa. 31TP PT Korrelation=0.24. 6.3 Kontakten med domstolen En stor del av enkätundersökningen riktad till personer med dom- stolserfarenhet gäller frågor kring kontakten med domstols- väsendet och det bemötande man fick. I detta avsnitt redovisas de viktigaste resultaten av dessa frågor. Tabell 38 Kontakten med domstolen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Lätt att hitta till Kommentar: Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Innehöll kallelsen till domstolsförhandlingen i stort sett all den information du behövde? Förstod du allt som stod i kallelsen, även vad som skulle kunna hända om du inte följde uppmaningen i kallelsen? Var det lätt för dig att hitta till förhandlingssalen när du kom till domstolen? Var de personer på domstolen som du var i kontakt med i samband med domstolsförhand- lingen vänliga och hjälpsamma? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Omkring eller av svarspersonerna upplever sig ha fått och förstått den information de behövde i kallelsen till dom- stolen, och även vad som skulle kunna hända om de inte följde uppmaningen däri. Mycket få personer som kallas till rättegång uppger det som ett problem att hitta till förhandlingssalen i dom- stolarna. Av de svarspersoner som var i kontakt med personalen i dom- stolen anser att personalen i domstolen var vänliga och hjälpsamma. Denna bild delas på det hela taget även av personer som är mycket missnöjda med utgången i målet. Bland dessa personer är andelen som uppfattat personalen som vänlig och hjälpsam . Bilaga 3 SOU 2008:106 Trygghet i domstolen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Kunde slippa träffa sin motpart Trygghet i dom- stolens väntrum Personalen gjorde vad de kunde för att öka tryggheten Kommentar: Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Var det möjligt för dig att undvika att träffa din motpart i väntrummet före domstolsfärhandlingen? Kände du dig trygg i domstolens väntrum? Gjorde dom- stolspersonalen vad de kunde för att du skulle känna dig så trygg som möjligt före domstolsförhandlingen? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Blott en tredjedel av svarspersonerna som har haft en motpart i målet har upplevt sig kunna undvika denna person i domstolens väntrum. Totalt kände sig trygga i domstolens väntrum, medan inte alls har känt trygghet där. Andelen personer som har känt otrygghet är högre bland kvinnor och bland personer som varit med i brottsmål. I enkäten ställdes frågan om huruvida domstolspersonalen gjorde vad de kunde för att man skulle känna sig så trygg som möj- ligt före domstolsförhandlingen. Av svaren att döma framkommer att något färre än hälften inte upplever att så var fallet. SOU 2008:106 Bilaga 3 Upplevelse av domstolen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Förstod vad som förväntades av dem Rättegången inleddes eller besked om varför ej så var fallet Ville veta namnen på rättens ledamöter och deras arbetsuppgifter Kommentar: Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Hade du före domstolsförhandlingen i stora drag fått reda på hur det skulle gå till och vad som förväntades av dig? Började domstolsförhandlingen på ut- satt tid eller fick du besked om varför den inte kunde börja ? Kände du behov av att veta namnen på domstolens ledamöter och vad var och en skulle göra? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Två personer av tre anser sig i stora drag ha fått reda på vad som förväntades av dem och hur domstolsförhandlingen skulle gå till. Personer med juridiskt biträde, totalt av respon- denterna, har i högre utsträckning upplevt sig känna till hur dom- stolsförhandlingen skulle gå till och vad som förväntades av dem. har uppgett att domstolsförhandlingarna inleddes , eller att de fick information om varför den inte kunde börja då. har svarat att de skulle vilja veta rättens ledamöters namn och arbetsuppgifter. Bland personer har en majoritet svarat att de hyser intresse för dessa uppgifter. Tabell 41 Under rättegången (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans antal) Kommentar: Diagrammet Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Blev du bemött med respekt av domaren under domstolsförhandlingen? Lyssnade domaren uppmärksamt på din berättelse? Förstod du allt som blev sagt under domstolsförhandlingen? Fick du möjlighet att tala till punkt under domstolsförhandlingarna och berätta allt som du ansåg var viktigt att få fram? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Åtta av tio personer upplever att de har blivit behandlade med respekt av domaren under domstolsförhandlingarna. Över 80 pro- cent anser att domaren lyssnade uppmärksamt på den berättelse som man framlade i rätten. Personer som är misstänkta för ett brott har känt lägre förtroende för att domaren lyssnar än genom- snittet i urvalet. har uppgett att de förstod allt som blev sagt under domstolsförhandlingen. Fyra personer av fem har känt att de fick möjlighet att tala till punkt under domstolsför- handlingen. Tabell 42 Förståelse av domen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Domen var lätt att