sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — ingår alla typer av värmepumpar, även frånluftsvärmepumpar och andra typer av värmepumpar som inte används som primär värme- källa för huset.TPF12FPT Observera att av värmepumpar tillgodogjord energi från omgivningen räknas som nettoenergi, och därmed inte ingår i den nationella energistatistiken över slutlig energianvänd- ning. Figur 5.3 Fördelningen mellan energislag för småhusTPF13FPT (genomsnittliga värden 2005, slutlig energianvändning), TWh Ved, flis, spån pellets Källa: Energistatistik för småhus 2005, Statistiska meddelanden EN 16 , SCB. Statistiska undersökningar av fritidshusbeståndet görs inte regel- bundet. Den senast genomförda undersökningen ägde rum . SCB uppskattade då att det finns cirka 690 000 fritidshus i . Undersökningen visade att av fritidshusen värms upp med direktverkande el. Den totala energianvändningen för fritidshus uppskattades till , varav bedömdes vara el. 12TP PT Med primär värmekälla avses i den nationella statistiken den värmekälla som står för den huvudsakliga delen av uppvärmningen. 13TP PT Det bör noteras att oljeanvändningen minskar snabbt. Driftel för värmepumpar ingår i posten elvärme. Värmepumpars tillgodogjorda energi från omgivningen räknas som netto- energi, och ingår därmed inte i den nationella energistatistiken över slutlig energianvändning. Bostäder och service m.m. Med SCB:s definition av flerbostadshus uppgick det svenska beståndet av sådana till cirka 135 000 byggnader. Det motsvarar cirka 2,4 miljoner lägenheter med totalt uppvärmd areaTPF14FPT. Utöver detta finns bostadsarea som i SCB:s statistik definitionsmässigt faller under kategorin lokaler. Totalt var den genomsnittliga slut- liga årliga energianvändningen för perioden 2005 för uppvärmning och tappvarmvatten i flerbostadshus . Till detta kommer fastighetsel och hushållsel. Både fastighetsel och hushållsel har ökat kraftigt under . Figur 5.4 Fördelningen mellan energianvändning för flerbostadshus, inklu- sive hushållsel och fastighetsel (genomsnittliga värden 2005, slutlig energianvändning), TWh Elvärme inkl värmepumpar, men exkl hushållsel Källa: Energistatistik för flerbostadshus 2005, Statistiska meddelanden EN 16 , SCB. Den vanligaste uppvärmningsformen i flerbostadshus är fjärrvärme. Mer än tre fjärdedelar av flerbostadshusen är helt fjärrvärme- värmda. Till det kommer att är delvis fjärr- värmevärmda. av flerbostadshusen är helt oljevärmda och är delvis oljevärmda. av flerbostads- husen är elvärmda, och är värmda med värme- pump i kombination med andra energislag. 14TP PT Arean anges i SCB:s statistik i uthyrningsbar area i Boarea (BOA) och Lokalarea (). nya byggregler baseras på AtempB B som innefattar all area i en byggnad som är upp- värmd till minst , med undantag för varmgarage. ABtempB är vanligen större än Bostäder och service m.m. flerbostadshusen har enligt SCB:s statistik annan uppvärmning. I detta ingår t.ex. gas och primär uppvärmning med värmepump. Observera att hushålls- och fastighetsel ingår i de värden som presenteras i figur 5.4. Lokalbyggnader indelas av SCB i elva kategorier. Många byggnader innehåller verksamhet ur flera olika kategorier, t.ex. kontor och bostäder. Byggnadens klassning avgörs av den verksamhet som utgör störst andel av dess area. SCB:s elva lokalkategorier är: Samlingslokaler inkl teatrar och biograferTPF15FPT Enligt SCB:s statistik var den totala lokalarean 144 miljoner kvadrat- meterTPF17FPT fördelad på cirka 53 000 fastigheterTPF18FPT. Kontor och skolor är de två största lokalkategorierna med vardera cirka en fjärdedel av den sammanlagda lokalarean. De största ägarna till lokaler är aktiebolag () och kommuner (). Sammantaget äger den offentliga sektorn (stat, kommuner och landsting) cirka två femtedelar av den totala lokalarean. 15TP PT Kategorin teatrar och biografer var tidigare en egen kategori, men har slagits samman med övriga samlingslokaler . 16TP PT Varmgarage ingick tidigare i kategorin övriga lokaler. 17TP PT Arean anges i SCB:s statistik i uthyrningsbar area Lokalarea () respektive boarea (BOA). nya byggregler baseras på AtempB B som innefattar all area i en byggnad som är uppvärmd till minst 10 ºC, med undantag för varmgarage. AtempB B är vanligen större än + BOA. 18TP PT Många fastigheter omfattar mer än en byggnad. Bostäder och service m.m. Totalt var den genomsnittliga slutliga energianvändningen för åren 2001 2005 för uppvärmning och tappvarmvatten i lokal- sektorn . Utöver energianvändning för uppvärmning och tappvarmvatten tillkommer el för fastighetsdrift och verksamhetsel. Lokalsektorns elanvändning har ökat kraftigt under . Kunskapsunderlaget om användning av verksamhetsel fördelat på ändamålTPF19FPT har varit starkt begränsat, men projekt kommer att bidra till en successiv uppbyggnad av denna kunskapTPF20FPT. Inom ska alla lokalkategoriers fastighets- och verksamhetsel kartläggas . har elanvändningen för kontor och förvaltningsbyggnader, skolor samt vårdbyggnader kartlagts. Fjärrvärme är den dominerande uppvärmningsformen i lokal- sektorn. Nästan tre femtedelar av alla svenska lokaler värms med fjärrvärme. Därefter kommer elvärme med , och oljeuppvärmning med . De resterande cirka 30 pro- centen är fördelade på mindre poster med biobränsle, värmepumpar och olika typer av kombinationer av de olika energislagen. 19TP PT Till exempel belysning, ventilation och kyla. 20TP PT Energimyndighetens studie STIL2 (Statistik i lokaler 2) som ingår i myndighetens stora satsning på förbättrad energistatistik för bebyggelsen kartlägger energianvändningen i lokaler. Studiens fokus ligger på elanvändning. Mer underlag om studien finns på Energi- myndighetens hemsida, . Rapporter och hela inventeringsunder- laget från bl.a. delstudierna om kontor, kolor och vårdbyggnader kan laddas ned från hem- sidan. Bostäder och service m.m. Fördelningen av slutlig energianvändning för lokalsektorn, inklusive fastighets- och verksamhetsel (genomsnittliga värden 2005) Källa: Energistatistik för lokaler 2005, Statistiska meddelanden EN 16 , SCB. De areella näringarna omfattar jord- och skogsbruk samt fiske. Den slutliga energianvändningen i denna kategori uppgick i genomsnitt 2005 till . Det dominerande energislaget inom de areella näringarna är oljeprodukter som stod för . Av detta utgjordes av dieselolja. Elanvändningen i de areella näringarna uppgår till . Fördelningen mellan de olika energibärarna fram- går av figur 5.6. Bostäder och service m.m. Figur 5.6 De areella näringarnas slutliga energianvändning, fördelat mellan olika energislag (genomsnitt för perioden 2005) Källa: , . I övrig service inkluderas byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopps- och reningsverk samt el- och vattenverk. Den slutliga energianvändningen i denna kategori uppgick i genomsnitt 2005 till . Den största enskilda posten i denna sektor var ång- och hetvattensförsörjning i energiproduk- tionsanläggningar, med en årlig slutlig energianvändning på . Gatu- och vägbelysning respektive byggnads- och anlägg- ningsverksamhet använde vardera slutlig energi. Fördelningen framgår av tabell 5.1. Bostäder och service m.m. Tabell 5.1 Energianvändningens fördelning i sektorn övrig service, TWh/år. Avloppsrening, avfallshantering och renhållning Källa: och . 5.3Hittills uppnådda effektiviseringar i sektorn bostäder och service m.m., 1991 2005 Som har beskrivits får medlemsstaterna enligt direktivet tillgodoräkna sig effekten av sådana styrmedel och effektivi- seringsåtgärder som har introducerats (i vissa fall ). Detta gäller under förutsättning att effekten av åtgärderna fortfarande kvarstår . Skatt på energi är, som beskrivs i kapitel 3, ett centralt energipolitiskt styrmedel i . Utöver energiskatterna har ett antal riktade styrmedel använts, vilka har lett till att en lång rad effektiviseringsåtgärder som uppfyller direktivets krav har vidtagits. har på uppdrag av regeringen redovisat beräkningar av energieffektiviseringseffekter av åtgärder som genomförts 2005. Dessa bedömningar redo- visas i 2007:21.TPF22FPT Energimyndig- heten har också på utredningens uppdrag genomfört vissa kom- pletterande beräkningar av beslutade styrmedel. Utvärdering av effekten av genomförda åtgärder ska enligt direktivet ske med en kombination av så kallade bottom-up metoder och top-down metoder. Val av metod för beräkning och bedömning av olika styrmedels- och åtgärdseffekt har skett i enlig- het med detta. Utvärderingsmetoderna varierar därmed beroende 21TP PT Ång- och hetvattensförsörjning m.m. Fördelas på för värmeverksdrift och för elpannor och värmepumpar i fjärrvärmeproduktion. 22TP PT Energimyndigheten, Effektivare energianvändning – Beräkning av uppnådda effekter och förväntade effekter av beslutade styrmedel för effektivare energianvändning , ER 2007:21. Bostäder och service m.m. på vilken typ av åtgärd som avses. Vid valen av utvärderings- metoder har strävan varit att undvika dubbelräkning av åtgärders effekter. En bottom-up beräkningsmetod utgår från individuella observa- tioner, och innebär att de energibesparingar som erhålls genom att vidta en särskild åtgärd för förbättrad energieffektivitet mäts eller beräknas i kilowattimmar eller motsvarande fysikaliska enhet. Där- efter summeras dessa beräknade eller uppmätta energibesparingar som följer av andra särskilda åtgärder för förbättrad energi- effektivitet. En top-down beräkningsmetod utmärks av att den utgår från aggregerade data såsom t.ex. offentlig statistik. I prak- tiken innebär det svårigheter att utvärdera åtgärders effekter både med bottom-up metoder och med top-down metoder. För bottom-up metoder är ett av de främsta problemen att erforderliga statistiska data ofta saknas. Detta gäller i all synnerhet om åtgärdernas indirekta effekter, spridningseffekter ska utvärderas För top-down utvärderingar är ett av de främsta utvärderings- problemen att de bedömda resultaten är på aggregerad nivå och att det därmed är svårt att urskilja vilken effekt enskilda åtgärder eller styrmedel har. Gränsdragningen mellan bottom-up och top-down metoder är inte alltid lätt att göra, eftersom officiell statistik i förlängningen är en sammanställning av individuella observationer. Direktivet anger att kommissionen ska, med hjälp av en föreskrivande kommitté, utarbeta en harmoniserad beräkningsmodell som använder en kombination av top-down och bottom-up beräkningsmetoder. Kommittén har ännu inte fastställt någon sådan metod. Utred- ningen kommer att återkomma till frågan om harmoniserad beräk- ningsmodell och om eventuellt behov av ytterligare utveckling av utvärderingsmetoder i sitt slutbetänkande. Den beskrivning som lämnas nedan för sektorn bostäder och service m.m. av uppnådda effekter och bedömda effekter av beslutade styrmedel baseras huvudsakligen på bedömningar. Den åtgärdsbaserade top-down utvärderingen baseras på konsultföretaget beräkningar. En kortfattad beskrivning av bedömningarna lämnas i det följande. Beskrivningen i detta kapitel är avsedd att ge en bedömning av den energieffektivisering som skett som följd av styrmedel. En viss del av den energieffektivisering som skett autonomt, eller som skulle ha skett även utan energiskatter eller andra styrmedel kan indirekt ha räknats med i dessa bedömningar eftersom många Bostäder och service m.m. utvärderingsmetoder inte kan särskilja den autonoma utvecklingen från den styrmedelsdrivna. Vid beräkning av uppnådda effekter har åtgärdernas effektiviseringslivslängder bedömts. I stora delar överensstämmer dessa bedömda livslängder med de effektiviseringslivslängder som anges i CWA 27.TPF23FPT Dock har i ett antal fall använts andra livs- längder baserade på specifika förhållanden för . CWA 27 saknar formell status i förhållande till direktivet, och frågan om åtgärders effektiviseringslivslängd har ännu inte förts upp till for- mell behandling i den föreskrivande kommittén. 5.3.1Konverteringar av uppvärmningssystem m.m., åtgärdsorienterad top-down analys har det i skett ett betydande antal konverteringar och effektiviseringar av uppvärmningssystem för byggnader. Det finns en rad olika drivkrafter bakom dessa förändringar. Stigande priser på el och olja, en successivt ökande skatt på energin, investeringsbidrag för fjärrvärme, riktade styr- medel, teknikupphandlingar, konverteringsbidrag för småhus, informationsinsatser m.m. bedöms ha lett till merparten av dessa åtgärder. har med hjälp av konsultföretaget utvärderat effekterna av de konverteringsåtgärder för byggnaders uppvärmningssystem som skett . Beräkningarna omfattar förändringar . Utvärderingen har genomförts i form av en så kallad åtgärdsbaserad top-down analys, och omfattar småhus, flerbostadshus samt lokaler. Direktivet (2006/32/EG) anger att effektiviseringen ska nor- maliseras vad avser yttre förändringar, och avse effektivisering som utförts kvarstående bestånd. Därför har i beräkningarna uteslutits dels all nybebyggelse –2004, dels den bebyggelse som fanns 1995 men som inte ingår 2005 på grund av rivning eller andra avgångar.TPF24FPT Beskrivningen av läget avser således samma bestånd av byggnader som läget , 23TP PT CWA 27, 2007. Saving lifetimes of energy efficiency improvement measures in bottom-up calculations Final CWA draft (). CWA står för Agree- ment, och används inom det Europeiska standardiseringsarbetet när ett snabbt resultat erfordras. Vanligen tar att ta fram en CWA, medan processen att ta fram en fullständig standardiseringsprocess för dokument ofta sträcker sig . 24TP PT T.ex. småhus som varit permanentbebodda men blivit fritidshus. Bostäder och service m.m. och visar vad som hänt dessa i form av konverteringar eller andra åtgärder. Utvärderingsmetoden utgår från en specifik åtgärd och söker via den nationella statistiken beräkna den uppkomna energieffektivi- seringen. I resultatet ingår därmed effekterna av alla styrmedel som funnits , liksom eventuella sprid- ningseffekter av desamma och spontana åtgärder.TPF25FPT Metoden förut- sätter att det finns statistik om vilka konverteringsåtgärder som genomförts, liksom från respektive till vilket energislag konver- teringarna sker. Utvärderingsmetoden kan göras till en låg kostnad, men den förutsätter att uppgifter för alla typer av effektiviserings- åtgärder som genomförs följs upp via årliga inrapporteringar till den nationella statistiken. Utvärderingen omfattar effektiviseringen i form av följande förändringar i småhus, flerbostadshus och lokaler: Byggnadernas nettovärmebehov (t.ex. förbättrat klimatskal) Konverteringar exklusive förbättringar av verkningsgrad (mixen mellan olika uppvärmningssätt har ändrats) Förbättrad verkningsgrad vid individuell uppvärmning (inklu- derar även konvertering till värmepumpar), samt Effektivisering uppnådd i förändrad infrastruktur (t.ex. över- gång till fjärrvärme). I beräkningarna beskrivs den totala summan av alla konverterings- åtgärder genom fördelning på uppvärmningssätt respektive i den officiella nationella energistatistiken från SCB. Detta ger en totalbild av nettoförändringen per uppvärmningssätt. Det går dock inte att i detalj utläsa från vilka tidigare uppvärmningssätt som ökningar eller minskningar skett. I det ideala fallet skulle effekten av konverteringsåtgärderna ha beräknats som den acku- mulerade summan av de enskilda byggnadernas byten av uppvärm- ningssätt över åren. Exempelvis hur många byggnader som år anslutits till fjärrvärme, och från vilka föregående uppvärmnings- sätt. Att på så sätt skaffa en totalbild av alla enskilda byggnaders byten är dock svårt, tidskrävande och mycket kostsamt. 25TP PT Med spridningseffekter menas de indirekta effekter som ett styrmedel kan leda till. Bostäder och service m.m. Profu har tagit fram en detaljerad beskrivning av byggnads- beståndet, dess slutliga energianvändning och fördelning på olika energibärare. Därefter har de beräknat minskad slutlig energi- användning och minskad primär energianvändning. I den primära energianvändningen används de av utredningen framtagna vikt- ningsfaktorerna.TPF26FPT Den beskrivning av byggnadsstocken, som används för beräk- ningen, dess uppvärmningssystem och dess energianvändning har SCB:s energistatistik som utgångspunkt och målvärden. Basen är SCB:s årliga undersökningar av energianvändning och bestånd av småhus, flerbostadshus och lokaler. Detta är en väl etablerad och övervakad statistik, med god jämförbarhet över åren. På vissa punkter räcker dock inte SCB-statistiken till för de aktuella beräk- ningarna. Det gäller främst värmepumparnas antal och använd- ningssätt. För värmepumparna har Profu gjort kompletteringar främst baserat på försäljningsstatistik. SCB:s undersökningar för småhus, flerbostadshus respektive lokaler täcker merparten av byggnadsbeståndet. För att täcka hela beståndet gör SCB en sammanfattningsrapport där be- ståndet i totala termer räknas upp. Där görs också totalberäkningar av den slutliga energianvändningen för uppvärmning fördelad på el, fjärrvärme, olja, biobränslen och gas. Profus beräkning bygger på SCB:s detaljvärden med följande omräkningar. Småhus på jordbruk har lagts till med totalsiffror enligt summe- ringsrapporten och med detaljfördelning på uppvärmningssätt och bränslen enligt närmast undersökta år. Nybebyggelse –2004 har dragits ifrån. Den bebyggelse som fanns men som avgått har dragits ifrån för att få fram kvarstående bestånd. Det finns inget underlag om hur denna avgång fördelas på upp- värmningssätt. Profu har antagit att avgången sker propor- tionellt över hela beståndet, dock har t.ex. småhus med fjärr- värme eller gas antagits inte avgå. Profu har normalårskorrigerat uppgifterna om slutlig energi- användning. Därefter har de fördelat den slutliga energianvänd- ningen på olika typer av värmesystem. Motivet till att genomföra denna fördelning var att verkningsgraden/värmefaktorn skiljer sig mellan t.ex. kombipanna och ren oljepanna, eller mellan el till en 26TP PT Viktningsfaktorerna presenteras i kapitel 4.3 samt i bilaga 4. Bostäder och service m.m. värmepump och el till en elradiator. Uppdelningen är gjord för olja, biobränslen och el enligt följande: Olja som eldas i Biobränslen som eldas i övrig eldning (såsom braskamin, öppen spis) El som går till elpanna (även elpatron o liknande) berg-, sjö- och jordvärmepump (el till kompressorn) uteluftvärmepump (el till kompressorn) luft-luftvärmepump (el till kompressorn) frånluftsvärmepump (el till kompressorn) Uppdelningen av olja och biobränslen på olika panntyper framgår väl av SCB:s material. Uppdelningen av tillförd el för uppvärmning är däremot svårare i fall med kombinationer eller värmepump. Osäkerhet finns på flera punkter. Det avdrag för hushållsel som SCB gör är osäkert. Återstående el för uppvärmning är svår att fördela säkert på t.ex. kompressor-el till värmepumpen och spets- ning med el. Här har schabloner använts, som t.ex. att hus med bergvärmepump får av årsenergin via värmepumpen medan av elanvändningen bedöms vara så kallad elspets. Notera att elen till värmepumparna avser el till enbart kom- pressorn. Den kompletterande energi som behövs i t.ex. ett hus med uteluftvärmepump återfinns under vattenburen el (elpatron) eller oljepanna (vissa hus antas ha kvar gamla oljepannan som spets). Profu har utnyttjat SCB-statistikens totaluppgifter om värme- pumpar och jämfört dessa siffror med försäljningsstatistik från . Beräkningen av antalet värmepumpar av olika typer samt förändringarna 1995 till 2004 sammanfattas i tabell 5.2. Bostäder och service m.m. avser att ge en totalöversikt. Nybebyggelse och värmepumpar 2004 ingår inte i de följande beräkningarna. Tabell 5.2 Antal värmepumpar 1995 2004, ungefärliga värden Sjö-, jord- och Sjö-, jord- och Sjö-, jord- och Källa: Konsultföretaget . Tabellvärdena avser totalt antal installerade värmepumpar, oavsett om de svarar för huvudsaklig uppvärmning eller ej. Uppgifterna för baseras på SCB:s energistatistik.TPF27FPT I övrigt fördelades inte värmepumpar på typer i SCB:s redovisning. Tabellens indelning på sjö-, jord- och bergvärmepumpar respektive uteluft-vattenvärme- pumpar är en skattning baserad på bl.a. försäljningsstatistik. har antalet frånluftsvärmepumpar beräknats års uppgift med tillägg av skattade nettoförändringar i befintlig bebyggelse samt i nybebyggelse enligt enkät till småhustillverkare. Totaluppgiften för övriga värmepumpar kommer från SCB, men fördelningen på bergvärme, luft-luft etc. är beräknad med hjälp av försäljningsstatistik. Hur mycket av änd- 27TP PT Antalet frånluftsvärmepumpar kommer från den speciella frågan under rubrik Ventilation, som ställdes då. Bostäder och service m.m. ringen 2004 som hänför sig till nybyggda småhus är i denna tabell baserat på en enkät till småhustillverkare. Fördelningen på befintligt respektive nybyggt byggnadsbestånd 2004 är i övrigt en ren bedömning. Beräkningarna visar att konverteringar m.m. i småhus 2004 har lett till en effektivisering på slut- lig energi , respektive primär energi. Nettovärme- behovet i småhusen har dock ökat med slutlig energi respektive primär energi . Den slutliga energianvändningen för uppvärmning och varmvatten i småhus har således minskat med 2004. Mot- svarande minskning av primär energianvändningen för småhusens var . Tabell 5.3 Förändrad slutlig energianvändning mellan 1995–2004 i små- husbebyggelsen. Fördelat på olika komponenter, TWh. (Negativt värde motsvarar minskad energianvändning). av denna effekt bedöms kunna tillgodogöras såväl som . användning [TWh] användning [TWh] Förändring av husens nettovärmebehov Konverteringar exkl. förbättringar av verkningsgrad -4,6 -7,1 Ändrade verkningsgrader i husen -1,4 -1,8 Summa minskad energianvändning 1995 2004 -5,5 -8,1 Källa: Konsultföretaget . Tänkbara orsaker till det beräknade ökade nettovärmebehovet i småhusen är ökad innetemperatur och ökad användning av tapp- varmvatten. Minskningen i slutlig energianvändning och primär energianvändning beror främst på konverteringar, elen utnyttjas effektivare genom de värmepumpar som installerats. Ändrad mix mellan uppvärmningssätt är den helt dominerande förklaringen. Bostäder och service m.m. Beräknarna visar att konverteringar m.m. i flerbostadshus 2004 har lett till en effektivisering på slutlig energi, motsvarande effektivisering i primär energianvänd- ning var . Nettovärmebehovet har ökat även i flerbostads- husen, med slutlig energi respektive primär energianvändning . Den slutliga energianvändningen för uppvärmning och varmvatten i flerbostadshus har minskat med 2004. Det motsvaras av en minskad primär energianvändning för flerbostadshusens på . Tabell 5.4 Förändrad slutlig energianvändning mellan 1995–2004 i fler- bostadshusbebyggelsen. Fördelat på olika komponenter, TWh. (Negativt värde motsvarar minskad energianvändning). 90 pro- cent av denna effekt bedöms kunna tillgodogöras såväl som . användning [TWh] användning [TWh] Förändring av husens nettovärmebehov Konverteringar exkl. förbättringar av verkningsgrad -1,9 -2,8 Ändrade verkningsgrader i husen -0,3 -0,4 Summa minskad energianvändning 1995 2004 -1,4 -2,3 Källa: Konsultföretaget . Det ökade nettovärmebehovet i flerbostadshusen bedöms ha samma orsaker som i småhusen, ökade innetemperaturer och ökad varmvattenanvändning m.m. Effektiviseringsåtgärder har genom- förts, men beräkningarna antyder att deras inverkan inte kan uppväga ökningarna. Minskningen i slutlig energianvändning och primär energi- användning beror framförallt på konverteringar. Fjärrvärmeanslut- ning och minskad individuell oljeeldning är de viktigaste orsakerna, men också el till värmepumpar är betydelsefull för energiminsk- ningen. Förbättrad nivå på verkningsgrader i oljepannor och på värmefaktorer beräknas ha bidragit ytterligare till effektivare energianvändning. Bostäder och service m.m. Beräknarna visar att konverteringar m.m. i lokaler 2004 har lett till en effektivisering på slutlig energi respektive primär energianvändning . Till skillnad från fallet med småhus och flerbostadshus har nettovärme- behovet i lokaler minskat.