sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — I den mån det är önskvärt att studiemedel i vissa fall ska ligga till grund för beräkningen av andra ersättningar kan detta lösas på annat sätt. Kommittén föreslår t.ex. att det inom det pågående arbetet med målet att införa en historiskt beräknad SGI bör övervägas att göra studiemedlen SGI-grundande. Trots förbud mot att lämna eller ta emot två ersättningar sam- tidigt inträffar det relativt ofta att dubbla ersättningar ändå lämnas. Detta beror vanligen på att kontrollerna av dubbla ersättningar ofta kan göras först efter att utbetalningar redan har verkställts, samt på att studiemedel betalas ut i förskott. Om två ersättningar felaktigt har betalats ut finns det olika sätt att hantera situationen. I bland återkrävs en av ersättningarna. Så sker exem- pelvis om studiemedel betalats ut som sjuk- eller aktivi- tetsersättning. I andra fall kan en ersättning minskas med det belopp som betalats ut för mycket. Så sker med aktivitetsstöd och rehabiliteringsersättning. I dessa fall betalar det avräknade beloppet till CSN. Om hela det felaktiga studiemedels- beloppet inte kan räknas av från aktivitetsstödet eller rehabili- teringsersättningen återkrävs resterande del av CSN. Om dubbla ersättningar, trots förbud, har betalats ut, anser kommittén att principen bör vara att den ena ersättningen åter- krävs. Alternativet att ett stöd ska minskas med vad som betalats ut för mycket av ett annat stöd är ofta både komplicerat och svårt att förklara. Avräkningar mellan olika ersättningar kräver också stora administrativa resurser. Även i syfte att betona den studerandes eget ansvar bör återkrav vara den huvudsakliga åtgärden om dubbla utbetalningar har gjorts. Återkrävd ersättning för med sig att en studerande får en åter- kravsskuld. En sådan kan vara svår att hantera, åtminstone på kort sikt. Kommittén anser dock att det är viktigt med en övergripande tydlighet i regelverket som förhindrar att dubbla ersättningar betalas ut. En sådan ökad tydlighet kan medverka till att antalet felaktiga utbetalningar, och därmed antalet återkrav, minskar. Den som ändå får återkrav och har svårt att betala tillbaka vad som betalats ut för mycket, bör liksom ha möjlighet att komma överens med CSN om en rimlig betalningsplan. Eftersom kommittén förordar återkrav när ersättningar betalas ut dubbelt, är det viktigt att regelverket medger att dubbla utbetal- ningar verkligen kan återkrävas. Återkravsreglerna har utretts parallellt med kommitténs arbete genom , som presenterat sina förslag i betänkandet Återkrav inom välfärds- systemen – förslag till lagstiftning (SOU 2009:6). 6.9.4Kommitténs förslag till samordningsbestämmelser m.m. Kommitténs förslag: Studiemedel ska, som , inte ges eller tas emot för tid för vilken det ges följande ersättningar: studie- hjälp, aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, utbildningsbidrag för dokto- , sjukersättning, aktivitetsersättning, rehabiliteringsersätt- ning, statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skol- myndigheten eller statsbidrag som administreras av . Studiemedel ska inte heller lämnas eller tas emot för vilken det lämnas sjukpenning. Sjukpenning beräknad enligt principerna för s.k. studietids-SGI ska dock kunna lämnas som studiemedel. På samma sätt som ska inte studiemedel lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen om totalförsvars- plikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer eller för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller mot- svarande studiefinansiering från ett annat land. Studiemedel ska inte heller lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. Samordningen av studielån och sjukpenning enligt lagen (1973:380) om arbetsskadeförsäkring ska upphöra. Kommitténs bedömning: Möjligheterna att avräkna utbetalat studiemedel från utbetalningar av aktivitetsstöd och rehabilite- ringspenning bör tas bort. Det bör utredas om studiemedel kan räknas med i inkomst- underlaget för beräkning av sjuk- och aktivitetsersättning. Ersättningar som kan lämnas vid studier Ersättningar som är avsedda att lämnas under studier eller vanligen kan förekomma vid studier, riskerar att sammanfalla med studie- medel. Om den andra ersättningen är avsedd att täcka levnads- omkostnader bör det därför finnas samordnande bestämmelser som förhindrar att dubbla ersättningar betalas ut. Samordnings- bestämmelser finns för studiemedel och: vissa statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skol- myndigheten respektive . Kommitténs bedömning är att dessa ersättningar, vilka är eller kan vara avsedda för olika typer studier, inte heller framöver ska kunna lämnas som studiemedel. Studiestöd från andra länder kan variera i storlek och omfatt- ning. Även om sådant studiestöd inte motsvarar storleken på de svenska studiemedlen bör det även fortsatt finnas hinder mot att få både svenska studiemedel och studiestöd från ett annat land . En studerande som har rätt till svenska studiemedel kan i dessa fall avsäga sig det utländska studiestödet och välja svenska studiemedel. Fr.o.m. kan personer som har en sjukersätt- ning som inte är tidsbegränsad studera med bibehållen sjuk- ersättning.62 Vi behandlar sjuk- och aktivitetsersättningen separat nedan. Mellan aktivitetsstöd och rehabiliteringspenning (en del av rehabiliteringsersättningen) och studiemedel finns en särskild avräkningsordning.63 En person som har fått studiemedel och t.ex. aktivitetsstöd , kan få sitt aktivitetsstöd minskat med de studiemedel som betalats ut. I dessa fall betalar Försäk- ringskassan det minskade beloppet till CSN. Kommittén anser att samordningen mellan olika ersättningar bör effektueras dels genom förbud mot att lämna och ta emot ersättningarna , dels genom återkrav. Avräkning mellan olika ersättningar bör und- 2007/08:124. 6313 § förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd och 22 kap. 15 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Kommittén anser därför att möjligheten till avräkning bör tas bort.64 Barnbidraget är inte avsett att täcka levnadsomkostnaderna för den studerande och bör av detta skäl inte samordnas med studiemedel. Bostadsbidraget är ett behovsprövat bidrag som är avsett att täcka boendekostnader. Bidraget är alltså ett tillskott till den ordinarie inkomsten för dem som har behov av detta för att kunna klara sitt boende. Kommittén föreslår ovan att studiebidraget även fortsatt bör räknas som inkomst vid beräkningen av bostadsbidrag. Efter- som bostadsbidrag är ett tillskott till den ordinarie inkomsten, som i detta fall är studiemedel, bör ingen annan samordning före- komma. Studiemedel och ekonomiskt bistånd bör även fortsatt kunna lämnas . Bistånd lämnas enbart efter en individuell pröv- ning. Det vore olämpligt om studerande inte skulle ha samma möjligheter att prövas för att få ekonomiskt bistånd som andra. Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning Föräldrapenning räknas som inkomst vid prövningen av studie- medel. Det finns dock inget hinder mot att uppbära föräldra- penning och studiemedel . Den som får föräldrapenning har rätt att bedriva studier om de är förlagda så att han eller hon ändå kan uppfylla vårdnadskravet. Därmed kan det finnas möjlighet för en person som har föräldra- penning att studera och även beviljas studiemedel på t.ex. deltid.65 64Ändringar behöver då göras i 4 kap. 24 § studiestödslagen (1999:1395), lagen (1962:381) om allmän försäkring och i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. 65Försäkringskassan (2006). En förälder kan välja hur mycket föräldrapenning personen tar ut. Man kan exempelvis välja att ta ut föräldrapenning på deltid eller bara . För att utforma en samordningsregel mellan föräldrapenning och studiemedel hade det varit nödvändigt att bestämma hur mycket föräldrapenning en förälder ska kunna ta ut för att ha rätt till studiemedel. Detta hade lett till ett komplicerat regelverk och till en komplicerad administration. Vi avstår därför från att föreslå ett förbud mot att få dessa ersättningar . Regler för underhållsstöd och återbetalning av underhållsstöd Föräldrar är underhållsskyldiga för sina barn tills barnen fyller . Så länge barnet fortfarande går i skolan varar underhållsskyldig- heten tills barnet fyller . Om en av föräldrarna inte bor med barnet ska han eller hon betala underhållsbidrag till den andra föräldern som bor med barnet. Om den som inte bor med barnet inte betalar underhållsbidrag, eller betalar ett underhåll som är lägre än , kan betala ut underhållsstöd. Den som tar emot underhållsstöd är alltså garante- rad per barn och månad. Bidraget är inte skatte- pliktigt. När betalar underhållsstöd i stället för att den bidragsskyldige betalar underhållsbidrag, ska den som inte bor med barnet betala tillbaka samhällets kostnader för underhålls- stödet. Återbetalningen tar sin utgångspunkt i taxeringen för året. Hur mycket som ska betalas tillbaka beror bland annat på in- komsten och på antalet barn. Enbart inkomster över 100 000 kro- nor beaktas. Den som betalar underhållsstöd behöver aldrig betala mer än per barn. Studiebidraget medräknas som inkomst vid beräkningen av det underhållsstöd som ska betalas tillbaka. Kommitténs bedömning av samspelet mellan studiemedel och underhållsstöd Studiemedlen påverkas inte av att en studerande tar emot under- hållsstöd. Underhållsstödet samordnas inte med studiemedel och räknas inte heller in i inkomstunderlaget vid inkomstprövning eftersom det inte är beskattningsbart. Enligt kommitténs bedöm- ning är detta en rimlig ordning eftersom underhållsstödet är avsett för barnets försörjning. De problem med samspelet mellan underhållsstöd och studie- medel som har förts fram, exempelvis i betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130), avser återbetalningen av under- hållsstöd. Två frågor har aktualiserats. Den första frågan gäller om bidragsdelen i studiemedlen ska ses som inkomst eller inte vid beräkningen av återbetalning av under- hållsstöd. Den studiesociala utredningen bedömde att det fanns anledning att se över denna bestämmelse.66 Den konstaterade att studiebidraget ger ekonomisk bärkraft, men att det inte på samma sätt som andra inkomster kvalificerar för olika socialför- säkringsförmåner. Liknande slutsatser drogs av som föreslog att studiebidraget inte ska påverka återbetalningen. Som främsta motiv anger utredningen att inkomstprövningen så långt möjligt bör följa skattelagstiftningen.67 Underhållsskyldig- hetsutredningen ansåg å sin sida att studiebidraget borde räknas in vid inkomstprövningen eftersom det stärker mottagarens försörj- ningsförmåga.68 Den andra fråga som har diskuterats är att återbetalningen i praktiken beräknas på vad den återbetalningsskyldige tjänade . Detta kan ha negativa konsekvenser bl.a. för den som övergår från arbete till studier och då sänker sin inkomst. Kommittén anser att studiebidraget ger sådan ekonomisk bärkraft att det är rimligt att räkna in det i inkomstprövningen vid återbetalning av underhållsstöd. Denna bedömning motsvarar den bedömning kommittén gör om bostadsbidraget. Vi föreslår därför ingen ändring av de nuvarande bestämmelserna. För den som går från en högre inkomst till en lägre bestäms återbetalningen av underhållsstöd med grund i en tidigare inkomst. vara ett problem. Detta gäller dock inte bara studerande utan även förvärvsarbetande som exempelvis blir arbetslösa eller sjuka. Sjukpenning ses som inkomst vid beräkningen av studiemedel och kan alltså bidra till att fribeloppet överskrids och att studiemedlen reduceras. Det finns inte något formellt förbud mot att lämna studiemedel och sjukpenning . Det finns dock en indirekt samordning som bygger på den bedömning av arbets- oförmåga som görs vid prövningen av rätten till sjukpenning. Om en person är arbetsoförmögen och har sjukpenning, men påbörjar studier, ska bedöma om de studier som bedrivs visar att den försäkrade har en arbetsförmåga som kan användas på det ordinarie arbete som sjukpenning betalas ut för. En sådan bedömning kan resultera i att rätten till sjukpenning om- prövas. I vissa fall påverkas dock inte rätten till sjukpenning. Om den försäkrades ordinarie arbete t.ex. är fysiskt krävande kan arbets- förmågan vara nedsatt även om personen bedriver studier.69 I dessa fall kan det finnas risk för att studiemedel ges som sjukpenning. Eftersom kommittén anser att det bör bli möjligt att parallellt ha sjukpenning vid halv sjukskrivning och studiemedel för halvtids- studier, kan antalet studerande som både är sjukskrivna med sjukpenning och studerar med studiemedel öka. Både sjukpenning och studiemedel är avsedda att täcka levnads- omkostnader. De bör därför inte lämnas . Kommittén föreslår därför att studiemedel inte ska kunna lämnas som sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.70 Med hjälp av en samordningsbestämmelse kan missbruk av syste- met förhindras och det blir enkelt att informera om vad som gäller. Om studiemedel och sjukpenning ändå utgått , ska den ena ersättningen kunna återkrävas. Bestämmelserna ska tolkas så att det givetvis ska vara möjligt att ha sjukpenning på halvtid och 69Försäkringskassan (2005). 70En liknande samordning mellan studiemedel och sjukpenning som kommittén föreslår har funnits tidigare. Bestämmelsen innebar då att studiemedlen minskades för den som fick sjuk- penning. Samordningen avsåg både vanlig sjukpenning och sjukpenning vid arbetsskada. Regeln togs emellertid bort 1986 i samband med att bestämmelser infördes som innebar att en vilande SGI bara kan aktiveras om studierna avslutas eller avbryts. Det bedömdes då att någon samordnande bestämmelse inte behövdes. 1985/86:128. studiemedel på halvtid, men att ersättningarna tillsammans inte ska kunna lämnas för mer än heltid. Sjukpenning som beräknats på en studietids-SGI ska utan hinder kunna lämnas som studiemedel. Orsaken till detta är att sjukpenning baserad på en studietids-SGI är avsedd att kompensera för förlorad arbetsinkomst vid sidan av studierna. Dessa båda ersättningar kan alltså överstiga heltidsersättning. Den befintliga samordningen mellan studiemedel och sjukpen- ning som lämnas enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring är obehövlig och bör tas bort. Denna bestämmelse har följt med i författningarna sedan det infördes särskilda regler om studier och sjukdom.71 Kommittén erfar att bestämmelsen inte tillämpas i praktiken och att det dessutom är osannolikt att en person som har sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring skulle studera. De förändringar av samordningsbestämmelserna som föreslås kräver vissa utvecklingsinsatser hos och . En uppgiftsskyldighet måste införas när det gäller sjukpenning. Pensionsrelaterade inkomster, t.ex. ålderspension eller olika former av efterlevandepension, förekommer sparsamt bland studiemedels- tagarna. I de flesta fall finns det inte någon risk för att den som får pension parallellt med det har studiemedel eftersom mottagarna av pension normalt tillhör en annan åldersgrupp än studerande. I andra fall är pensionen avsedd att underlätta t.ex. omställning vid makes eller makas dödsfall, vilket då är en pension som är avsedd för ett visst ändamål. Kommitténs bedömning är att det inte finns några skäl att, annat än genom inkomstprövning, samordna pen- sionsinkomster med studiemedel. 71 4 kap. 12 § studiestödsförordningen (2000:655). Regler för sjuk- och aktivitetsersättning Sjuk- och aktivitetsersättning är sjukförsäkringsförmåner till personer med varaktigt nedsatt arbetsförmåga. Aktivitetsersättning kan beviljas till den som är om arbetsförmågan bedöms vara varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel. Med varaktigt nedsatt arbetsförmåga avses att arbetsförmågan ska vara nedsatt . Den som på grund av funktionshinder inte har kunnat avsluta sin utbildning på grundskole- eller gymnasienivå det år personen fyller , kan emellertid få hel aktivitetsersättning utan att arbetsförmågan prövas. Aktivitets- ersättningen är alltid tidsbegränsad till maximalt . Sjukersättning kan beviljas till den som är om arbetsförmågan bedöms varaktigt nedsatt med minst en fjärde- del. Arbetsförmågan anses vara varaktigt nedsatt om den bedöms förbli nedsatt under . Sjukersättning kan lämnas tills vidare eller tidsbegränsat. Tidsbegränsad ersättning begränsas normalt till ett eller två år.72 Ersättningen består dels av en garantiersättning, dels av en inkomstrelaterad ersättning. Garantiersättningen ska ge ett ekono- miskt grundskydd oberoende av tidigare arbetsinkomster och utgår till den som inte har haft någon inkomst eller haft en låg inkomst. Den inkomstbaserade ersättningen beräknas som en s.k. antagandeinkomst vilket innebär att den beräknas på ett genom- snitt av ersättningstagarens tre högsta bruttoårsinkomster under en ramtid. Studiemedel räknas inte som inkomst. Ramtiden är olika lång beroende på den sökandes ålder. Sjuk- och aktivitetsersätt- ningen är skattepliktig. Garantiersättningen är mellan 2,10 och 2,40 prisbasbelopp, dvs. Vilket belopp som lämnas beror på mottagarens ålder, där det högsta beloppet lämnas till dem som är äldre . Fr.o.m. kan personer som har en sjukersätt- ning som inte är tidsbegränsad studera med bibehållen sjuk- ersättning.73 Detta gäller dock inte de personer som har tids- begränsad sjuk- eller aktivitetsersättning. Dessa kan begära att få sin ersättning vilande de prövar på studier. 2007/08:136. 2007/08:124. tid de har sjuk- eller aktivitetsersättningen vilande kan de få studie- medel. Sjuk- och aktivitetsersättning har normalt inte sammanfallit med studiemedel eftersom personer med sådan ersättning inte har studerat. När det 2007 gavs möjligheter att ha sin sjuk- eller aktivitetsersättning vilande för att prova på studier, bedömdes det dock bli vanligare att personer med sjuk- eller aktivitetsersättning kunde studera. Därför infördes en sam- ordningsregel som innebär att det inte är möjligt att uppbära studiemedel och sjuk- eller aktivitetsersättning . Om båda stöden utgått , kan det ena återkrävas. Sjuk- eller aktivitetsersättning på deltid kan dock kombineras med studier och studiemedel . Två problem har lyfts fram för samspelet mellan studiemedel och sjuk- och aktivitetsersättning. Ett problem som lyftes fram i betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) var att studiemedel inte räknas som inkomstgrundande när antagande- inkomsten för sjuk- och aktivitetsersättning beräknas. Därmed hamnar studerande som studerat med studiemedel ofta på den lägre garantinivån i det fall de blir aktuella för att få sjuk- eller aktivi- tetsersättning. Kritik har också riktats mot samordningsregeln mellan studie- medel och sjuk- och aktivitetsersättning.74 Framför allt har fram- förts att funktionshindrade studerande som fått aktivitetsersätt- ning då de inte varit klara med skolgången , borde kunna få både aktivitetsersättning och studiemedel. Ett argument har varit att denna studerandegrupp ofta har extra kostnader i samband med studierna. Ett annat argument har varit att denna studerandegrupp inte borde skuldsätta sig vid studier. 74 Se t.ex. interpellation 2006/07:223. En översyn av aktivitetsersättningen Regeringen gav 2007 en särskild utredare i uppdrag att bl.a. över- väga om det kan finnas skäl att finansiera unga funktionshindrades förlängda skolgång på annat sätt än genom aktivitetsersättning.75 Motiv för utredningen var bl.a. att aktivitetsersättning för förlängd skolgång riskerar att fungera som en inkörsport till fortsatt aktivitetsersättning och att studerande med aktivitetsersättning har betydligt förmånligare ekonomiska villkor än dem som studerar med studiemedel. Utredningen lämnade betän- kandet Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersättningen (SOU 2008:102). I betänkandet föreslås att merparten av dem som enligt dagens regler har rätt till aktivitetsersättning för förlängd skolgång i stället ska ha studiestöd. Utredningen föreslår att denna stude- randegrupp ska kunna beviljas studiemedel med den högre bidrags- nivån det år de fyller , men att det inte ska kunna lämnas några studielån. Den föreslår även att vuxen- utbildning för utvecklingsstörda (särvux) ska ge rätt till studie- medel, vilket inte är fallet . Sjuk- och aktivitetsersättningen ska, liksom studiemedlen, räcka till normala levnadsomkostnader. är det möjligt att studera med bibehållen sjukersättning. I andra fall är det möjligt att begära att få sin sjuk- och aktivitetsersättning vilande för att studera. Det finns därmed risk för att ersättningarna kan erhållas som studiemedel. Det är enligt vår uppfattning inte rimligt att sjuk- eller aktivitetsersättning ges som studiemedel. Kommitténs slutsats är därför att den nuvarande sam- ordningsbestämmelsen som förhindrar att en person uppbär både studiemedel och sjuk- eller aktivitetsersättning, bör finnas kvar. I betänkandet Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersätt- ningen (SOU 2008:12) föreslås att studerande som har förlängd skolgång ska kunna få studiemedel de fyller och att studiemedlens högre bidragsnivå ska lämnas till dessa studerande. Studiesociala kommitténs förslag innebär att dagens utformning av det högre bidraget försvinner. I stället föreslår kom- mittén skilda bidragsnivåer för studerande på olika studienivåer. 75 Dir. 2007:183. studerande som av utredningen om en översyn av aktivitetsersätt- ning föreslås få studiemedel med högre bidrag bör, om förslagen genomförs, i stället omfattas av studiemedel bidrag, dvs. den bidragsnivå som föreslås gälla för studerande på grundskolenivå. I samband med det fortsatta arbetet med en övergång till beräkning av SGI utifrån historiska inkomster kommer det att bli nödvändigt att ta ställning till om studiemedel ska grunda rätt till SGI. I anslutning till detta bör det enligt kommitténs uppfattning även övervägas att studiemedel blir en del av den inkomst som ligger till grund för beräkningen av sjuk- och aktivitetsersättning. infördes möjligheter för kommunerna att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag.76 Vårdnadsbidraget är avsett att ge ökade möjligheter för föräldrar att vara hemma och vårda sitt barn barnet är mellan ett och . De kom- muner som önskar kan ge ett skattefritt vårdnadsbidrag på maxi- malt och barn. Eftersom vårdnadsbidraget är skattefritt påverkar det inte studiemedlen. Det finns inte heller något hinder mot att lämna eller ta emot studiemedel och vårdnadsbidrag . Enligt vad kommittén erfar har avsikten med detta varit att behandla stude- rande på samma sätt som arbetande och därmed att även ge studerande ökade möjligheter att vårda sitt barn hemma. Vissa samordningsregler gäller dock för vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidrag får t.ex. inte lämnas till en vårdnadshavare som får föräldrapenning, arbetslöshetsersättning eller sjukpenning. Kommittén ser vårdnadsbidraget som en kompletterande in- komst som främst är avsedd för vården av ett barn. Det finns därför inte skäl att samordna vårdnadsbidrag och studiemedel. 76 Lag (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. Dagens bestämmelser förhindrar att studiemedel lämnas till den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Motivet för detta är att dessa personer får ersättning eller fritt uppehälle av staten. Kommittén ser inga skäl att förändra denna bestämmelse. Som beskrivs inledningsvis i detta betänkande bedömer kommittén att forskarstudier ligger utanför kommitténs uppdrag. 7Förbättrad information till studerande Kommitténs förslag: CSN ges i uppdrag att i samarbete med andra berörda myndigheter informera om de ekonomiska villkor som gäller för studerande. I uppdraget bör ingå att utreda informationsbehovet, att genomföra informationsinsatser samt att utvärdera effekterna av dessa. CSN bör också utveckla sitt samarbete med högskolor och huvudmän för vuxenutbildningen i syfte att utveckla informationsverksamheten på lokal nivå.