sou · GXB326 · 2009-03-11 00:00:00 — 5.som innehåller fyndigheter av ämnen eller material som är av riksintresse (3 kap. 7 §) lämnas av geologiska undersökning, 6.av riksintresse för anläggningar för industriell produktion (3 kap. 8 §) lämnas av Verket för näringslivsutveckling, 7.av riksintresse för anläggningar för energiproduktion och energidistribution (3 kap. 8 §) lämnas av , 8.av riksintresse för anläggningar för slutlig förvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall (3 kap. 8 §) lämnas av , 9.av riksintresse för anläggningar för kommunikationer (3 kap. 8 §) lämnas av , , , och inom sina verksamhetsområden, 10.av riksintresse för anläggningar för vattenförsörjning eller avfallshantering (3 kap. 8 §) lämnas av , och 11.av riksintresse för totalförsvarets anläggningar (3 kap. 9 §) lämnas av Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap inom sina ansvarsområden. Förordning (2008:1194). Denna förordning träder i kraft . 3.Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1045) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:1045) med instruktion för dels att 2 § 2–10 ska betecknas 2 § 3–11, dels att det förs in en ny punkt 2 § 2, av följande lydelse, dels att det i förordningen förs in en ny paragraf 8 a §, av följande lydelse. ekologiskt hållbar förvaltning av ekologiskt hållbar förvaltning av ekologiskt hållbart och miljö- ekologiskt hållbart och miljö- anpassat fiske och vattenbruk, 2. verka för ett ekonomiskt och ekologiskt bärkraftigt vattenbruk, 3. ha ett särskilt sektors- ansvar för miljömålsarbetet, ansvar för miljömålsarbetet, strävan att inom den gemen- strävan att inom den gemen- ett ekologiskt och ekonomiskt ett ekologiskt och ekonomiskt 4. bidra till en livskraftig och 5. bidra till en livskraftig och 5. följa, utvärdera 6. följa, utvärdera och hålla internationella fiskefrågor och förhandlingar, 7.medverka till att stärka fisketurismen samt öka allmänhetens fiskemöjligheter, 8.främja och bedriva forskning och utvecklingsverksamhet inom fiskets område, 9.medverka i genomförandet av politiken för regional tillväxt, samt 10.ha det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen. internationella fiskefrågor och förhandlingar, 8. medverka till att stärka fisketurismen samt öka allmänhetens fiskemöjligheter, 9. främja och bedriva forskning och utvecklingsverksamhet inom fiskets område, 10. medverka i genomförandet av politiken för regional tillväxt, samt 11. ha det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen. Vid myndigheten ska det finnas ett vattenbrukssekretariat. Denna förordning träder i kraft . 4.Förslag till lag om ändring i fiskelagen (1993:787) Härigenom föreskrivs i fråga om fiskelagen (1993:787) dels att författningens rubrik ska ha följande lydelse, dels att 28 § ska betecknas 28 a §, dels att rubrikerna närmast före 4 § och 28 § ändrar lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer 6 a, 6 b och 28 §§ med följande lydelse. Lag om fiske och vattenbruk Fisk, fiske och yrkesmässigt fiske Utplantering och odling av fisk Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om krav på särskilt tillstånd och om villkor i övrigt för att fisk skall få sättas ut, flyttas eller odlas. Fisk, fiske, yrkesmässigt fiske och vattenbruk Med vattenbruk avses odling av fisk och alger. Vattenbrukare är den som bedriver vattenbruk yrkesmässigt. Vattenbruk, utplantering och flyttning av fisk Denna lag avser att främja vattenbruksnäringens lönsamhet och konkurrenskraft inom ramen för en hållbar utveckling, samt bidra till landsbygdens utveckling. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om krav på särskilt tillstånd och om villkor i övrigt för att fisk skall få sättas ut, flyttas eller odlas. Denna lag träder i kraft . 5.Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen dels att 3–6 kap. ska betecknas 4 – 7 kap., att 2 kap. 16–18 §§ ska betecknas 3 kap. 3–7 §§, samt att 2 kap. 19–22 §§ ska betecknas 2 kap. 16–19 §§, dels att rubriken till 2 kap. ska ha följande lydelse, dels att 2 kap. 1 § och 15 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas tre nya paragrafer, 3 kap 1, 2 och 8 §§ med följande lydelse, dels att rubriken närmast före 2 kap. 19 § ska sättas närmast före 2 kap. 16, samt att rubriken närmast före 2 kap. 21 § ska sättas närmast före 2 kap. 18 §, samt dels att en ny rubrik 3 kap. införs. föreskrifter om fisket. utmärkning av fiskeredskap och utmärkning av fiskeredskap. I detta kapitel finns föreskrifter om vattenbruket. För att sätta ut fisk eller För att sätta ut fisk eller flytta fisk från ett vattenområde flytta fisk från ett vattenområde till ett annat eller för att anlägga till ett annat eller för att anlägga och driva en fiskodling krävs och driva en fiskodling krävs tillstånd får förenas med villkor. tillstånd får förenas med villkor. Tillstånd får inte ges för Tillstånd får inte ges för sådana fiskarter eller fisk- sådana fiskarter eller fisk- stammar som är olämpliga med stammar som är olämpliga med Tillstånd får inte heller ges Tillstånd får inte heller ges om det finns risk för spridning om det finns risk för spridning av smittsamma sjukdomar. av smittsamma sjukdomar. Om någon i en dom eller ett Om någon i en dom eller ett beslut i ett mål eller ärende om beslut i ett mål eller ärende om bestämmelser är ålagd att vidta bestämmelser är ålagd att vidta en åtgärd som kräver tillstånd en åtgärd som kräver tillstånd omfatta de villkor som behövs omfatta de villkor som behövs för att förebygga spridning av för att förebygga spridning av i vissa fall finns i 7 kap. 28 a–29 i vissa fall finns i 7 kap. 28 a–29 delvis återkalla ett tillstånd att delvis återkalla ett tillstånd att tillståndet har vilselett läns- tillståndet har vilselett läns- oriktiga uppgifter eller låta bli oriktiga uppgifter eller låta bli att lämna uppgifter av betydelse att lämna uppgifter av betydelse 2. när tillståndet eller villkor 2. när tillståndet eller villkor som gäller för verksamheten som gäller för verksamheten inte har följts och avvikelsen inte har följts och avvikelsen inte är av ringa betydelse, inte är av ringa betydelse, olägenhet av väsentlig betydelse olägenhet av väsentlig betydelse avsevärd risk för skyddsvärda avsevärd risk för skyddsvärda och det kan antas att tillståndet och det kan antas att tillståndet inte heller kommer att utnyttjas, inte heller kommer att utnyttjas, till följd av EU-medlemskapet. till följd av EU-medlemskapet. bestämmelser eller meddela nya bestämmelser eller meddela nya sådana i ett tillstånd att bedriva sådana i ett tillstånd att bedriva 1.om den som har sökt tillståndet har vilselett genom att lämna oriktiga uppgifter eller låta bli att lämna uppgifter av betydelse för tillståndet eller villkoren, 2.när tillståndet eller villkor som gäller för verksamheten inte har följts, 3.om det genom verksamheten uppkommit en olägenhet av någon betydelse som inte förutsågs när verksamheten tilläts, 4.om en från smittskyddssynpunkt väsentlig förbättring kan uppnås med användning av någon ny odlingsteknik, eller 5.för att förbättra en anläggnings rymningssäkerhet. Villkor eller bestämmelser enligt första stycket får inte vara så ingripande att verksamheten kan bedrivas eller att den avsevärt försvåras. Lax eller öring som har sina uppväxtområden i havet eller i , , , eller i får sättas ut endast om den är märkt genom att dess fettfena är bortklippt. Ytterligare föreskrifter om utsättning och flyttning av fisk samt om fiskodling och slakt av odlad fisk får meddelas av 1.om den som har sökt tillståndet har vilselett genom att lämna oriktiga uppgifter eller låta bli att lämna uppgifter av betydelse för tillståndet eller villkoren, 2.när tillståndet eller villkor som gäller för verksamheten inte har följts, 3.om det genom verksamheten uppkommit en olägenhet av någon betydelse som inte förutsågs när verksamheten tilläts, 4.om en från smittskyddssynpunkt väsentlig förbättring kan uppnås med användning av någon ny odlingsteknik, eller 5.för att förbättra en anläggnings rymningssäkerhet. Villkor eller bestämmelser enligt första stycket får inte vara så ingripande att verksamheten kan bedrivas eller att den avsevärt försvåras. Lax eller öring som har sina uppväxtområden i havet eller i , , , eller i får sättas ut endast om den är märkt genom att dess fettfena är bortklippt. Ytterligare föreskrifter om utsättning och flyttning av fisk samt om fiskodling och slakt av odlad fisk får meddelas av får föreskriva om undantag från 17 b § om det finns vetenskapliga eller andra särskilda skäl. får föreskriva om undantag från 6 § om det finns vetenskapliga eller andra särskilda skäl. ska föra ett register över gällande tillstånd för vattenbruksanläggningar. Av registret ska framgå vilka tillstånd som används. ska förse med nödvändiga uppgifter till registret inom sitt verksamhetsområde. får meddela ytterligare föreskrifter rörande registrets innehåll och handhavande. Denna förordning träder i kraft . Utredningens huvuduppdrag är att föreslå hur hinder mot en utveckling av vattenbruksnäringen ska kunna undanröjas och hur den ska kunna utvecklas på såväl kort som på lång sikt. För att kunna göra det behöver förutsättningarna för ett ekologiskt och ekonomiskt bärkraftigt svenskt vattenbruk analyseras. Syftet med utredningen är att ta fram konkreta förslag som regeringen kan genomföra för att utveckla vattenbruksnäringen och utöka vattenbruksproduktionen och sysselsättningen inom vattenbruket i . De åtgärder som genomförts i har har varit bland annat framtagande av ett flertal rapporter, läggande av propositioner, regeringsskrivelser, ändringar av Fiskeförordningen (1994:1716) och bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Regeringen har i sin målsättning om ett generellt regelförenklingsarbete sammanställt branschorganisationernas förslag till enklare regler. Inom EU antogs en strategi för vattenbrukets utveckling. Ett arbete för att se över och förbättra denna strategi har inletts. Globalt sett har vattenbruket ökat i stor skala, se bland annat State of fisheries and aquaculture 2006 (2006, FAO). Vattenbruket är en del av den gemensamma fiskeripolitiken inom EU. Vattenbruk skiljer sig dock avsevärt från fångstfiske i sitt utövande, även om det i bägge fallen handlar om fisk, kräft- eller blötdjur. Odling av fisk kräft- och blötdjur har i många fall fler likheter med jordbruk och traditionell djurhållning än med fångstfiske. De åtgärder som påbörjats eller genomförts tidigare för att utveckla vattenbruket anses inte ha haft tillräcklig effekt. Behovet kan delas upp i två huvudsakliga delar. Den första delen är vilka hinder som finns för en utveckling av vattenbruksnäringen i och hur dess kan undanröjas. Den andra delen innefattar vilka delsektorer som har störst potential att utvecklas . Potentialen skall bedömas inte enbart utifrån ett biologiskt perspektiv, utan också utifrån ett närings- och marknadsmässigt perspektiv samt utifrån miljömässiga förutsättningar. Förutsättningarna består av: -naturgivna förutsättningar (geografi, klimat, m.m.), -vilka arter som odlas eller skulle kunna odlas (inkl. miljö), -avsättningsmöjligheter, marknad, handel, -förutsättningar för företagande, -personal- och kunskapsförsörjning. 1.Analysera förutsättningarna för att ett ekonomiskt och ekologiskt bärkraftigt svenskt vattenbruk ska kunna utvecklas både på kort och på lång sikt. 2.Identifiera hinder för att ett ekonomiskt och ekologiskt bärkraftigt svenskt vattenbruk ska kunna utvecklas både på kort och på lång sikt. 3.Föreslå hur hinder mot en utveckling av vattenbruket ska kunna undanröjas. 4.Undersöka alla delsektorer av vattenbruk. 5.Undersöka dess konsekvenser för miljön och angränsande verksamheter. 6.Undersöka behov av kvalitetssäkring genom fiskhälsokontroll, effektiv logistik, kapitalförsörjning, samverkan om marknadsföring, miljömärkning och andra samarbetsformer m.m. 7.Göra en översiktlig bedömning av omfattningen och möjlig utveckling av kompensationsutsättningar med hänsyn tagen till ekosystemansatsen. 8.Identifiera vilka delsektorer inom vattenbruket som har störst förutsättningar att utvecklas, med hänsyn till de krav som ställs av miljömålen och av ramdirektivet för vatten. 9.Analysera förhållanden mellan vattenbruket och andra sektorer vad gäller möjligheter att expandera inom ramen för de miljökrav som ska uppfyllas, liksom möjligheten till fysisk lokalisering av vattenbruket. 10.Undersöka möjligheter med till exempel handel av utsläppsrätter av närsalter till vatten. 11.Undersöka teknikutveckling inom vattenbruket. 12.Lämna förslag på författningsförändringar om regelverket behöver förändras. 13.Föreslå lämplig ansvarsfördelning mellan myndigheter och andra organisationer för vattenbrukets delområden. 14.Föreslå vilka samverkansmöjligheter med grannländer som kan användas för att förbättra förutsättningarna. Huvuduppgiften för utredningen har varit att peka på de hinder som finns för en utveckling av vattenbruket i och hur dessa hinder kan undanröjas. Hindren är av olika karaktär, vissa är specifikt relaterade till vattenbruket medan andra kan vara är relaterade i högre grad till de generella svårigheter som det innebär att driva små- och medelstora företag i glesbygd, exempelvis tillgång till kapital och svårigheter med logistik. I det sammanhanget finns även frågan om samverkansmöjligheter med grannländer. Olika delar av vattenbruket har olika möjligheter och potential att utvecklas olika mycket . De olika delsektorerna bör därför behandlas var för sig. Utifrån de olika delsektorernas potential respektive hinder kan mer generella slutsatser dras för vattenbruket i sin helhet. I bedömningen av de olika delsektorernas potential ingår även en beskrivning av teknikutveckling och dess betydelse. Någon omfattande bakgrundsbeskrivning har inte gjorts, då en aktuell sådan redan finns i Miljö- och jordbruksutskottets rapport från 2007/08RFR3 Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet, samt Vattenbruk – en framtidsnäring Ds 2000:42. En kortare redogörelse för den globala utvecklingen av vattenbruksnäringen finns med för att visa på den starka utvecklingen av vattenbruket i världen . På så sätt kan också den svenska vattenbruksnäringens omfattning sättas i ett större perspektiv. En ytterligare aspekt på hur vattenbruket i landet kan utvecklas innefattar hur vattenbruket i större utsträckning kan lyftas fram som en egen näring och i högre grad likställas med jordbruk och traditionell djurhållning. Vattenbruk är traditionellt en glesbygdsnäring som kan kombineras med annan verksamhet, till exempel jordbruk, turismverksamhet eller förädling. Andra verksamheter kan dra nytta av vattenbruk, särskilt sättfiskodlingar bidrar till möjligheter för ett utökat sport- och turistfiske. Miljöeffekterna av vattenbruk kan vara såväl positiva som negativa, negativa genom utsläpp av kväve och fosfor till vatten vid fiskodling och positiva genom upptag av detsamma vid musselodling. Utsläpp av fosfor och kväve till vatten kan ha en positiv effekt i kraftsverksmagasin som utlakats på näringsämnen. Andra svårigheter är konflikter vid lokalisering med andra intressen, såsom det rörliga friluftslivet. Kompensationsutsättningar av fisk är en speciell del av vattenbruket där vattenkraftsindustrin har ålagts att kompensera en minskad naturlig produktion av laxartad fisk i älvarna med utsättning av odlad fisk. Den verksamheten är inte kommersiell på så sätt att den genererar några intäkter för kraftverksföretagen. Kompensationsodlingarna sker dock indirekt under kommersiella villkor genom att vattenkraftsföretagen är konkurrensutsatta och kan antas vilja ha en så låg kostnad som möjligt för kompensationsodling. Inom ramen för den här utredningen har det inte funnits utrymme att göra någon ingående analys av kompensationsutsättningarna. Utredningen lämnar förslag på möjliga sätt att belysa frågeställningen ytterligare framöver, inklusive ål och annan icke-laxartad fisk. Vattenbruk är bara en av de många verksamheter som leder till utsläpp av närsalter till vatten. Det har inte funnits möjligheter att inom ramen för den här utredningen ta fram ett färdigt förslag på hur ett system för handel med utsläppsrätter av närsalter till vatten skulle kunna göras. har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att ta fram förslag till modeller för avgiftssystem som kan bidra till att på ett kostnadseffektivt sätt minska övergödningen i och , vilket presenteras i 5913, , Förslag till avgiftssystem för kväve och fosfor. har därefter fått ytterligare uppdrag att se närmare på frågan. En särskilt viktig uppgift utgör konsekvensanalysen. Konsekvensanalysen har utförts parallellt med att förslagen utarbetas. Skälet är att konsekvenserna kan komma att vara styrande för om en viss åtgärd kan föreslås eller inte. Utredningen har inte haft några krav på att föreslå finansiering av eventuella förslag, inte heller haft några begränsningar i vilka författningsförslag som kan läggas eller hur ansvarsfördelningen ska se ut. Därigenom har utredningen haft en stor frihet i att lämna de förslag som den anser nödvändiga. Utöver nedanstående aktiviteter har utredningen behandlat PM Kriterier för vattenbruksföretag (Jo 2007/3669) som överlämnades av regeringen till utredningen i sitt arbete. expert i utredningen avdelningsdirektören överlämnade 5910 Nationell strategi och handlingsplan för främmande arter och genotyper till utredningen. En expertgrupp med tretton experter har varit knuten till utredningen. Sammanlagt har fem möten med expertgruppen hållits. Expertgruppen har löpande tagit del av samt lämnat synpunkter på texter som producerats inom utredningen. Vid ett expertgruppsmöte bjöds , prof. emeritus vid , in för att redogöra för vattenbrukets ekologiska fotavtryck. Utredningen har gjort två studieresor i samt en till och . Den första studieresan gick till norra inland. Utredningen besökte först fiskeriförsöksstationen i i kommun. Förutom en genomgång av verksamheten vid stationen redogjorde även vid läns (JiLu) för arbetet inom projekten värt vatten och ECALA, som ser på möjligheterna att kunna peka ut lämpliga fiskodlingslokaler i . Kommunchefen och utredaren redogjorde för de pågående diskussionerna kring försöksstationens framtid. De företag som besöktes vid den fortsatta rundresan var och sättfiskodling AB i inland, där VD presenterade verksamheten. Dessa två företag arbetar med framtagning av sättfisk och matfiskodling. Därefter gick resan vidare till i kommun, ett familjeföretag med fiskodling och beredningsverksamhet, samt i i som bedriver kräftodling. Den andra studieresan gick till . Första anhalt var sportfiske AB i , ett företag som odlar sättfisk för utsättning i egna och andras sportfiskevatten. VD – tog emot oss. Verksamheten omfattar även turistverksamhet kring sportfiske. Därefter besöktes två olika företag i som odlar musslor. Dels ett större () som har musselodlingen som huvudverksamhet, där förevisade företaget och musselodlingarna, samt två mindre (Lysemusslan och ) som respektive driver där musselodlingen kompletterar jordbruksföretaget. Vid sjöbod, som kombinerar restaurang och upplevelseverksamhet, träffade utredningen , samt flera olika företagare som använder sig av ostron i sin verksamhet. från Bröderna dykeri AB är ett företag som sysslar med dykning efter och plockning av ostron, samt och från Brygguddens musslor som säljer ostron och bottenskrapade musslor. 1.3.3Besök i andra länder Den tredje studieresan gick till två av våra grannländer, och . I besöktes , ett av de större fiskfoderföretagen med global verksamhet. I besöktes Fiskeri- och Kystdepartementet i och Fiskeridirektoratet i Bergen. Detta besök gav värdefull information om den norska politiken på vattenbrukets område. 1.3.4Andra besök och möten Utredningen har besökt Generaldirektören för Axel Wenblad och Rektorn för SLU . Utredningen har även besökt och vid ABBORRÖS, en försöksverksamhet med abborrodling i slutna kassar i och vid Kattastrands kretsloppsodling utanför , som är en försöksanläggning med abborrodling och växthusodling av grönsaker i ett kretslopp. Utredningen deltog vid ett seminarium om vattenbruk vid och vid ett seminarium vid () i . Vid Vattenbrukarnas extrastämma var utredningen med och informerade om arbetet och fick del av synpunkter från VRF:s medlemmar. Utredningen har även träffat och projektledaren vid tillsammans med företagsrådgivaren . Utredningen har vidare träffat VD för , forskaren från , prof. emeritus vid Musselakademien, förvaltaren vid , VD vid , VD för samt professor . Utredningen har även haft löpande kontakter med professor , docent och professor vid SLU i . Utredningen har också nära följt utvecklingen kring bytet av huvudmannaskap för fiskförsöksstationen i . Utredningen träffade , särskild utredare, och , huvudsekreterare, i (Jo 2007:03) i ett tidigt skede för att se på gränsdragningar mellan de bägge utredningarna. Utredningen har även träffat , särskild utredare, och , huvudsekreterare, i utredningen om Ansvar inom livsmedelskedjan (SOU 2009:8 Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion), som har lämnat förslag över hur myndighetsstrukturen kan förändras. Utredningen har även haft samråd med . 2 Vattenbruket växer världen runt Odling av fisk, kräftdjur (kräftor, räkor etc.) och blötdjur (musslor, ostron, bläckfisk m.m.), samt alger – vattenbruk – är den del av livsmedelssektorn som växer i särklass snabbast globalt sett. Enligt har vattenbruket i genomsnitt vuxit med 1970 – och den tillväxten ser ut att fortsätta även om ökningstakten planat ut något . , för lite , beräknas produktionen inom vattenbruket endast ha varit ungefär en miljon ton . FAO:s statistik visar att produktionen 2005 hade vuxit till . Av denna produktion står för och övriga för . (Siffrorna för anses dock något osäkra.) är den största vattenbruksnationen i av världsproduktionen. odlas närmare hälften av den fisk som mänskligheten konsumerar. Ska dagens konsumtionsnivå kunna upprätthållas behöver vattenbruksnäringen växa kraftigt även framöver. Enligt FAO konsumerade världen fisk, varav producerades inom vattenbruket. är alltså varannan matfisk i världen odlad. Ska mänskligheten kunna fortsätta att konsumera fisk i samma omfattning per capita som behöver produktionen inom vattenbruket, enligt FAO, växa med till till 2030. Detta beroende på befolkningstillväxten, men även på att gränsen för vad det traditionella fisket kan ta ut ur världshaven är nådd eller har passerats. Förmodligen finns utrymme för en ännu större tillväxt inom vattenbruket, särskilt som det finns såväl starka hälsosom miljöskäl för en sådan utveckling. Behovet understryks dessutom av att fiskkonsumtionen per capita i världen har ökat kraftigt under . Vattenbruket växer världen runt Inom vattenbruket globalt finns olika utvecklingstendenser. Den intensiva, allt mer stordriftsinriktade, fiskodlingen av kallvattenarter som lax och regnbåge expanderar, men tropiska och subtropiska arter som tilapia, samt olika karp- och malarter, expanderar ännu snabbare. Produkterna från det intensiva vattenbruket ingår i den globala storskaliga livsmedelshandeln. har det mer extensiva, småskaliga, vattenbruket, som främst producerar för en lokal marknad, stor betydelse för livsmedelsförsörjningen i fattiga länder. och andra i-länder kan stödja vattenbrukets utveckling i tredje världen genom kunskapsöverföring i syfte att öka produktionen och minimera dess miljöpåverkan. Sammantaget är det ingen överdrift att hävda att ett mer omfattande vattenbruk är det enda sättet att möta den ökande efterfrågan på fisk som kan väntas framöver. Vattenbruket är därför en verklig framtidsnäring.