sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — Minskningen är slutlig energi respektive primär energianvändning för perioden. Den slutliga energianvändningen för uppvärmning och varmvatten i lokaler har minskat med 2004. Det motsvaras av en minskad primär energianvändning för lokalerna på . Tabell 5.5 Förändrad slutlig energianvändning mellan 1995–2004 i lokal- byggnader. Fördelat på olika komponenter, TWh. (Negativt värde motsvarar minskad energianvändning). av denna effekt bedöms kunna tillgodogöras såväl som . användning [TWh] användning [TWh] Förändring av husens nettovärmebehov -2,0 -2,8 Konverteringar exkl. förbättringar av verkningsgrad -2,2 -3,7 Ändrade verkningsgrader i husen -0,3 -0,4 Summa minskad energianvändning 1995 2004 -4,5 -6,9 Källa: Konsultföretaget . Liksom för andra byggnadstyper är det konverteringarna av upp- värmningssystemen som är den största orsaken till den minskade energianvändningen. Minskad individuell oljeeldning och effekti- vare el med värmepumpar är de viktigaste orsakerna. Beräkningarna redovisar en sammanlagd effektivisering som bedöms kvarstå på i slutlig energianvändning.TPF28FPT Med utredningens viktningsfaktorer är minskningen . I denna effektivisering ingår också spontana åtgärder. 28TP PT Den totala beräknade minskningen av slutliga energianvändningen är . Med det ökade nettovärmebehov i byggnaderna som beräknats inträffa innebär det att en effektivisering på . Bostäder och service m.m. EnergiCentrum bedömer i en studie genomförd på uppdrag av att av effektiviseringsåtgärderna kan antas ske spontant utan styrmedel.TPF29FPT Utredningen gör därför bedömningen att slutlig energianvändning kan tillgodoräknas i måluppfyllelsen både och . Mot- svarande minskning av den primära energianvändningen var med utredningens viktningsfaktorer. Tabell 5.6 Förändrad slutlig energianvändning mellan 1995–2004 för- delade på olika komponenter, TWh. (Negativt värde motsvarar minskad energianvändning). av den beräknade effektiviseringen bedöms kunna tillgodogöras såväl som . -2,0 -0,8 -4,6 -1,9 -2,2 -8,6 -1,4 -0,3 -0,3 -1,9 -5,5 -1,4 -4,5 -11,4 Källa: Konsultföretaget . 29TP PT Åtgärder för ökad energieffektivisering i bebyggelse, Report 2005:1. 30TP PT Det faktum att det specifika nettovärmebehovet i småhusen och flerbostadshusen har ökat något kan ha flera anledningar, t.ex. ökad innetemperatur, ökad vädring, sämre underhåll av installationer och ökad varmvattenanvändning. Det är dock inte möjligt att utan omfattande och kostsamma utvärderingar avgöra vilka dessa orsaker är. Bostäder och service m.m. Tabell 5.7 Förändrad primär energianvändning mellan 1995–2004 fördelade på olika komponenter, TWh. Utredningens viktningsfaktorer är använda. (Negativt värde motsvarar minskad energianvändning). av den beräknade effektiviseringen bedöms kunna tillgodogöras såväl som . -2,8 -1,2 -7,1 -2,8 -3,7 -13,5 -1,8 -0,4 -0,4 -2,,6 -8,1 -2,3 -6,9 -17,4 Källa: Konsultföretaget . 5.3.2Energi- och koldioxidskatternas inverkan på energianvändning i bebyggelsen Skatt på energi är, som beskrivs i kapitel 3 och bilaga 3, ett centralt energipolitiskt styrmedel i . För energianvändningsområdet är skatternas målsättning att bidra till effektivare energianvändning, främja användningen av biobränslen, skapa drivkrafter för att minska miljöbelastningen samt skapa förutsättningar för inhemsk produktion av el. För sektorn bostäder och service m.m. omfattar dagens energi- beskattning tre olika punktskatter som tas ut på energiprodukter: energiskatt, koldioxidskatt samt svavelskatt. Dessutom tas mer- värdesskatt ut på all energianvändning och energiskatter. Samman- lagt var de statsfinansiella intäkterna av energiskatterna . Utredningen har gett vid i uppdrag att genomföra en utvärdering av skatternas betydelse för effektivare energianvändning med hjälp av ekonometriska analyser. Bedömningarna för bebyggelsen baseras på underlag om de svenska energiskatterna, statistik över användningen av fjärrvärme, el och 31TP PT Se fotnot 32. Bostäder och service m.m. bränslen för uppvärmning i sektorn samt användning av hushållsel i småhus och flerbostadshus. Resultatet av ekono- metriska beräkningar visar att energiskatterna 2016 har bidragit till en effektivare slutlig användning av energi för uppvärmningsändamål samt hushålls-, fastighets- och verksamhetsel om år 2016.TPF32FPT Det motsvarar primär energianvändning med de av utredningen använda viktningsfaktorerna. Utredningen gör, baserat på analyser, bedömningen att av denna effek- tivisering har kommit till stånd 2005. beräkningar visar att energiskatten är ett viktigt styrmedel för energieffektivisering inom bebyggelsen, men att den inte som i transportsektorn som enskilt styrmedel står för merparten av den effektivisering som ägt rum . Utredningen gör bedömningen att den effektivisering som ägt rum till följd av punktskatter och mervärdesskatt på energianvänd- ning inom bebyggelsen för perioden 2005 ingår som en del av den totala energieffektivisering som redovisas i de åtgärdsbaserade top-down beräkningarna i avsnitt 5.3.1 respektive för vitvaror i avsnitt 5.3.7. Skatternas bidrag till effektivisering redovisas därför inte separat i sammanställningen i avsnitt 5.3.10. 5.3.31997 års kortsiktiga energipolitiska program energipolitiska åtgärder i det så kallade kortsiktiga pro- grammet omfattar stöd för konvertering av eluppvärmning till fjärrvärme eller individuell bränsleeldning, stöd till solvärme- installation samt stöd till effektminskande åtgärder.TPF33FPT Dessa åtgärder har bidragit till en effektivare energianvändning i bostäder och lokaler, och har en effektiviseringslivslängd som sträcker sig förbi . Effekten av åtgärderna kan således inkluderas i beräkningen av måluppfyllelsen . För att undvika dubbelräk- ning i resultatsammanställningen har dock kvantifieringen av effekten av energipolitiska program inte specificerats här. Programmets uppnådda effektivisering har istället bedömts genom en åtgärdsorienterad top-down analys av alla konverteringsåtgärder 32TP PT , Effects of taxation on energy efficiency. Report to Energieffektiviserings- utredningen. 33TP PT En mer detaljerad beskrivning av programmets innehåll och dess effekter har lämnats av i rapporten 2007:21. Bostäder och service m.m. , se avsnitt 5.3.1. Resultaten av den analysen återfinns i resultatsammanställningen i avsnitt 5.3.10. Teknikupphandling har tillämpats som ett statligt styrmedel i för att stimulera utveckling och marknadsintroduktion av ny energieffektiv teknik . och har genomfört ett femtiotal teknikupphandlingar på energiområdet för att främja och påskynda utvecklingen av ny teknik.TPF34FPT Merparten av upphand- lingarna handlar om effektiv energianvändning. För genomförandet av en teknikupphandling stödjer Energi- myndigheten så kallade beställargrupper. finns fyra mer eller mindre permanenta beställargrupper som sam- arbetar med.TPF35FPT Beställargrupperna fungerar som kravställare och potentiella beställare av den teknikupphandlade produkten. En teknikupphandlings främsta funktion är att påskynda teknik- utveckling och tidigarelägga marknadsintroduktion av energieffek- tiva produkter. Energieffektiviseringseffekten från teknikupphand- lingar sker över långa tidsperioder och innehåller både direkta och indirekta energieffektiviseringseffekter, vilka båda bidrar till effektivare energianvändning. De genomförda teknikupp- handlingarna omfattar energianvändande komponenter, produkter, processer eller system, och effekterna kommer från ett stort antal enstaka objekt fördelade över hela marknaden och landet. Eftersom en utvärdering av effekterna av en teknikupphandling kräver till- gång till och insamling av stora mängder information är denna utvärdering särskilt utmanande jämfört med till exempel projekt inom energiproduktionsområdet, där effekten av ett projekt kan relateras till avsevärt färre objekt. har i sin rapport 2007:21 valt att redo- visa resultat från utvärderingen av tio genomförda teknikupp- handlingar som de bedömdes har betydelse för uppnådd energi- effektivisering. Utredningen har gjort bedömningen att Energi- 34TP PT I skriften teknikupphandlingar (ET2006:08) redovisas en förteckning över alla teknikupphandlingar som och genomfört mellan åren 1990 2005, se 35TP PT Beställargruppen bostäder (Bebo), , beställargruppen lokaler (Belok), , Villaägarna (Nätverk Småhus) samt Livsmedelshandeln, Bostäder och service m.m. myndighetens antaganden om återstående effekt av de nio teknik- upphandlingarna är väl konservativ, och i viss mån justerat beräkningar med avseende på detta. Den energieffektivisering som uppnåtts med hjälp av de tio teknikupphandlingarna framgår av tabell 5.8. Det bör poängteras att det inte bara är de här nämnda teknik- upphandlingarna som har lett till effektivare energianvändning. Den stora merparten av det femtiotal teknikupphandlingar som har genomförts i har lett till såväl direkta som indirekta energieffektiviserande effekter. I många fall har teknikupphand- lingarna lett till en halvering av den upphandlade produktens eller systemets energianvändning. Utredningen har dock endast haft tillgång till utvärderingar av de tio teknikupphandlingar som nämns i tabell 5.8. Tabell 5.8 Sammanställning över bedömda direkta effekter av 10 stycken genomförda teknikupphandlingar, TWh E-eff som kvarstår 2010 E-eff som kvarstår 2016 [TWh/år] [TWh/år] 36TP PT FTX-upphandlingen avsåg energieffektiva ventilationssystem för från- och tilluft med värmeåtervinning. 37TP PT SÖ avser teknikupphandling av intelligenta styr- och övervakningssystem. Bostäder och service m.m. Av tabell 5.8 framgår att värmepumpsupphandlingen är den av de tio här redovisade teknikupphandlingarna som har lett till störst energieffektivisering. Denna teknikupphandling beräknas ha en kvarvarande direkt effekt om cirka 1,4 TWh.TPF38FPT Med direkt effekt menas den minskade slutliga energianvändning som direkt kan härledas till att teknikupphandlingen genomfördes. Till detta ska läggas de spridningseffekter, även kallat indirekta effekter, som projektet har lett till. Med detta avses till exempel att fler tillverkare har inspirerats av teknikupphandlingen till att utveckla och marknadsföra produkter med samma eller bättre prestanda som de vinnande produkterna. Men också att andra aktörer som, i fallet med värmepumpar, till exempel VVS-installatörer mer aktivt verkar för en ökad användning av energieffektiva värmepumpar.TPF39FPT Den samlade årliga effekten av de nio övriga här redovisade teknikupphandlingarna (dvs. exklusive värmepumpar) bedöms bli cirka 250 GWh under år 2005.TPF40FPT Flera av dessa upphandlingar har slutförts , varför trenden inför framtida effektivi- sering bör vara starkt ökande för många av produkterna. Detta talar för att de indirekta effekterna av dessa teknikupphandlingar borde vara betydande. Vissa av de teknikupphandlade produkterna har en kort livslängd, och det kan därför inte med säkerhet antas att de vid nästa bytestillfälle ersätts med energieffektiva produkter. Det är dock rimligt att anta att merparten av de här presenterade teknikupphandlingarna bidrar till marknadstransformation. Utred- ningen bedömer att de kommer att bidra till minst lika stor effekt som . Den verkliga energieffektivisering som kvarstår och för de nio teknikupphandlingarna bedöms vara betydligt större än den direkta effekt som beskrivits ovan. Men spridnings- effekterna av teknikupphandlingar är, som nämnts, svåra att utvär- dera. Det beror bl.a. på bristande tillgång på försäljningsstatistik från de produkttillverkare som inte vunnit en teknikupphandling, men som tack vare teknikupphandlingen ändå har tagit fram egna produkter med motsvarande energiprestanda. För att undvika dubbelräkning inkluderas dock inte effekten av några av de här beskrivna teknikupphandlingarna i den samman- ställning som presenteras i avsnitt 5.3.10. Den inkluderas istället i 38TP PT Det motsvarar av hela den energimängd som byggnadsanknutna värme- pumpar tog upp från omgivningen . 39TP PT Teknikupphandling som styrmedel – metodik och exempel, , 2004 40TP PT Med de av utredningen använda viktningsfaktorerna motsvarar detta . Bostäder och service m.m. den åtgärdsorienterade top-down analysen av effekter från åtgärder . 5.3.5Energy Performance Contracting i offentlig sektor Energy Performance Contracting (EPC) är en form av energitjänst som är marknadsbaserad och kan tillämpas för genomförande av besparingsfinansierad energieffektivisering och modernisering av både offentligt ägda och privata byggnader och industrier.TPF41FPT EPC är inte ett styrmedel, utan en tjänst som växer fram på marknaden, bl.a. till följd av stigande energipriser. har bidragit till informationsspridning om EPC genom projektet för Energitjänster. EPC-avtalen baseras på att ett energitjänstföretag analyserar byggnadernas eller anläggningarnas tekniska och driftmässiga status avseende åtgärdsbehov och effektiviseringsmöjligheter. Energi- tjänstleverantören ställer sedan samman resultaten till ett effektivi- serings- och/eller moderniseringsprojekt där energitjänstleveran- tören genomför åtgärder med en överenskommen garanterad lönsamhet. Unikt för EPC är att alla projekt mäts och följs upp mycket noggrant på anläggningsnivå. Anledningen till detta är att energi- tjänstföretaget garanterar en viss energibesparing under förut- bestämda villkor och blir återbetalningsskyldig om energibespa- ringen inte uppnås. Marknaden för Energy Performance Contracting och andra energitjänster är växande, inte minst inom den offentliga sektorn. För att ge en första uppfattning om hur stor effekt energitjänster kan ge har utvärderat uppnådd energieffektivi- sering från elva EPC-projekt som genomförts inom den offentliga sektorn . Dessa projekt utgör endast en liten del av möjliga kommande energitjänstprojekt. De elva projekten omfattar en rad olika åtgärder som byte av uppvärmningssystem, nytt byggnadsautomationssystem, behovs- styrd ventilation, optimering av värme och ventilationssystem, installation av värmeåtervinning, driftoptimering, optimering av belysning, vattenbesparande åtgärder, byte av fönster, tilläggsiso- lering samt utbildning av personal. Effektiviseringslivslängderna har för samtliga åtgärder, utom för optimeringsåtgärder och utbild- 41TP PT , , Bostäder och service m.m. ning av personal, bedömts vara och dess effekt sträcker sig därför ända . sammantagna bedömning av dessa elva projekt är att de bidrar med en effektivisering på cirka 70 GWh (slutlig energianvändning). Utvärderingen av dessa elva projekt ger, som redan betonats, inte någon heltäckande bild av uppnådd energieffektivisering från EPC-projekt inom den offent- liga sektorn, utan visar enbart att dessa projekt kan ha betydelse för att nå direktivets besparingsmål. För att undvika risk för dubbel- räkning med resultaten från OFFROT och åtgärdsorienterade top- down beräkningar inkluderas dock inte de ovan nämnda 70 GWh i resultatsammanställningen i avsnitt 5.3.10. Lokala investeringsprogram (LIP) genomförs i mer än hälften av kommuner. Programmet ingår i ett statligt bidrags- system, och är tillsammans med Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) de enskilt största miljösatsningar som gjorts med investeringsbidrag i . Båda programmen administreras av , som samordnar bedömningen av åtgärdsförslag med , och . Sedan starten av LIP har de båda investeringsprogrammen resulterat i miljö- investeringar för (därav bidrag på ) i kommuner och företag. LIP spänner över hela miljöområdet, från projekt för att skapa goda boendemiljöer och effektiva energisystem till lokala sats- ningar för att återskapa våtmarker och fiskevatten. Syftet med programmet är inte i första hand att nå en effektivare slutanvänd- ning av energi utan att bidra till hållbar utveckling, minska utsläppen av växthusgaser och bidra till uppfyllandet av 16 nationella miljömål. Beräkningar avseende energieffektivisering i bostäder och lokaler och flödande energi som solvärme visar att åtgärderna som genomförts inom LIP-programmet kommer att bidra till en effektivare energianvändning motsvarande . Effekten av dessa åtgärder bedöms ingå i den åtgärdsbaserade top- down bedömning som görs i avsnitt 5.3.1, och särredovisas därför inte i sammanställningen över de tidiga åtgärdernas bedömda kvar- varande effekt . Bostäder och service m.m. Energimärkning är ett EU-styrmedel som regleras i ramdirektivet 92/75/EEG. Reglerna om energimärkningen finns i samlade i en lag och en förordning om märkning av hushållsapparater (SFS 1994:1774). Energimärkningen ska hjälpa konsumenter att välja energisnåla vitvaror som tillverkarna får ett incita- ment att utveckla energieffektiva modeller. Enligt Energimyndig- hetens och undersökningar har märkningen haft avsedd effekt både vad gäller utbud och försäljning av energi- snåla hushållsapparater.TPF42FPT uppskattar vidare att den genomsnittliga energianvändningen hos apparaterna har sjunkit med sedan märkningen infördes . I har märkningen kompletterats med systematisk tillsyn hos återförsäljarna. Tillsyn har skett regelbundet sedan införandet av ramdirektivet 1995. I detta avseende ligger i framkant inom EU. Endast , och genomför liknande kontroller regelbundet. Till- synen har i kompletterats med olika typer av infor- mationsinsatser, såväl till återförsäljare som till konsumenter. Utredningen gör en försiktig bedömning, baserat på Energi- myndighetens och undersökningar, att märk- ningen av vitvaror 2005 har lett till en effektivisering på slutlig energianvändning. Det motsvarar minskad primär energianvändning. Hela denna effekt bedöms kvarstå . Bedömningen baseras på ett antagande att hälften av alla svenska hushåll har valt att byta till en kyl/frys som är ett märkningssteg effektivare än de annars skulle ha valt. energirådgivningen är ett informationsbaserat styr- medel som funnits i . Kommunerna kan ansöka om bidrag hos för att bedriva rådgivande verksamhet i den egna kommunen. Den kommunala energirådgiv- ningens främsta uppgift är att ge oberoende råd till konsumenter i energifrågor, där prioriteringen ligger på arbete för en effektivare 42TP PT Rapport (ET 2006:23). Bostäder och service m.m. energianvändning.TPF43FPT Samtliga svenska kommuner bedriver energirådgivning i någon form. Verksamheten har hit- tills i första hand varit inriktad mot allmänheten, småföretag och organisationer. Genom en ändring i förordningen kan de kommunala energirådgivarna nu också inrikta en del av sin verksamhet mot den egna kommunens verksamhet. Kommunerna redovisar till hur de har bedrivit sin energirådgivningsverksamhet, men i den redo- visningen ingår inte någon kvantitativ bedömning av energiråd- givningens effekter avseende minskad energianvändning. I stället används indikatorer som antal mottagna telefonsamtal, antalet besökare på utställningar, och liknande. Effekter av rådgivningens insatser har inte kunnat särskiljas från andra styrmedel. ByggaBo-dialogen är en frivillig överenskommelse som har teck- nats mellan regeringen och ett fyrtiotal olika aktörer som bygg- herrar, konsulter, fastighetsägare, banker, försäkringsbolag, kom- muner och myndigheter.TPF44FPT Dessa har tillsammans i ByggaBo- dialogen formulerat ett antal mål som man vill arbeta för att uppnå, de s.k. ByggaBo-målen. Aktörerna har skrivit under en överens- kommelse med åtaganden om konkreta insatser som de nu genom- för. Ett av de sju ByggaBo-målen rör minskad energianvändning och lyder: Användningen av köpt energi i sektorn minskar med jämfört med . Energianvändningen är lägre än . ByggaBo-dialogen administreras av . De ansvarar också för genomförandet av en nationell utbildningsinsats inom byggsektorn liksom uppföljning och ut- värdering av det fortgående arbetet hos aktörerna. Det finns ingen kvantitativ redovisning av ByggaBo-dialogens effek- ter men en analys av målen pågår inom deltagarnas organisationer för att göra ByggaBo-målen mer konkreta för respektive aktör och för att möjliggöra uppföljning. 43TP PT Förordning 1997:1322. 44TP PT För mer information se Bostäder och service m.m. 5.3.10Samlad uppnådd effektivisering inom bebyggelsen, resultat av bottom-up och åtgärdsorienterad top-down analys De uppnådda effekterna som kan tillgodoräknas för direktivets (2006/32/EG) måluppfyllelse har beskrivits i ovanstående avsnitt. Sammantaget bedömer utred- ningen att de kvarstående effekterna av tidiga åtgärder i bebyggel- sen kommer att vara i slutlig energianvändning såväl som . Detta motsvarar primär energianvändning med de av utredningen använda viktnings- faktorerna. Tabell 5.9 Samlad effekt respektive av tidiga åtgärder i bebyggelsen. Slutlig respektive primär energianvändning, TWh 5.4Potential för energieffektivisering i sektorn bostäder och lokaler för perioden 2016 På uppdrag av utredningen har EnergiCentrum () beräknat den teoretiska ekonomiska effektiviseringspotentialen för bostäder och lokaler, dvs. den effektivisering som skulle åstad- kommas om samtliga lönsamma åtgärder genomfördes. har också på uppdrag av utredningen bedömt hur stor del av denna potential som i realiteten kan komma att bli genomförd utan tillkommande styrmedel. Ytterligare ett syfte med CEC:s uppdrag har varit att beskriva hur potentialen kan bedömas infalla i tiden med hänsyn tagen till naturliga förändringstidpunkter som större renoveringar. 45TP PT I denna effekt bedöms även skatternas effekt på energieffektivisering i bebyggelsen ingå. Bostäder och service m.m. Bedömningarna omfattar potentialer för energieffektiviserings- åtgärder för värme och el i det svenska beståndet av småhus, flerbostadshus och lokaler. Det gäller åtgärder i byggnaderna såsom klimatskärmsåtgärder, injusteringar, driftstidsstyrning, byten till bättre elutrustning etc. Bedömningar av effekten av konverteringar (byte från ett uppvärmningssätt till ett annat) som redovisas har konsultföretaget tagit fram på uppdrag av Energimyndig- heten. De beräknade effektiviseringspotentialerna redovisar den besparingseffekt som kan tillgodoräkna sig enligt EG- direktivet. Potentialbedömningarna har genomförts för åtgärder som bedöms komma att genomföras –2016. Redo- visningen i detta kapitel omfattar huvudsakligen effektiviserings- potentialer i slutlig energianvändning. har bedömt den totala tekniska och ekonomiska energi- effektiviseringspotentialen för uppvärmnings- och varmvattens- ändamål i bostäder och lokaler med utgångspunkt års befintliga bebyggelse. De har också beräknat hur stor effekti- visering som skulle kunna uppnås om alla åtgärder som är lönsamma för fastighetsägarna och brukarna genomfördes. Basdata för den totala teoretiska teknisk-ekonomiska poten- tialen har hämtat från sin tidigare rapport för ökad energieffektivisering i bebyggelse , 2005:1.TPF46FPT Detta arbete baseras i sin tur på de undersökningar och beräkningar om- fattande hela den svenska byggnadsstocken som energi- kommission genomförde. CEC:s rapport 2005:1 Åtgärder för ökad energieffek- tivisering i bebyggelse beskriver läget och effektiviseringspoten- tialen för . har på utredningens uppdrag uppdaterat denna bedömning till att gälla för perioden 2016. Figur 5.7 till och med figur 5.9 illustrerar den totala effektiviseringspotential som bedömdes finnas för värmeåtgärder i det befintliga beståndet av småhus, flerbostadshus respektive lokaler. 46TP PT Report 2005:1. Bostäder och service m.m. seringspotentialen anges vid olika besparingskostnad.TPF47FPT Kost- nader är i figurerna angivna prisnivå. Figur 5.7 Effektiviseringspotential i småhus prisnivåTPF48FPT Källa: EnergiCentrum. 47TP PT Besparingskostnaden är det pris på energi som innebär att nuvärdet av besparingarna blir lika med summan av investeringarna och nuvärdet av underhållskostnaderna. Denna typ av illustration har använts i ett flertal tidigare nationella utredningar om energieffektivisering. Man kan direkt i diagrammet avläsa hur stor effektiviseringspotentialen blir vid ett givet energipris. Genom att sätta in aktuellt medelenergipris för värme kan potentialens storlek avläsas.