sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — I övriga med- lemsstater är det i stället vanligt att använda endast en energiskatt. har relativt sett en låg energiskatt på el för industrin men har å andra sidan en hög beskattning av hushållen i jämförelse med övriga EU. För transporter har samtliga EU-länder höga och likartade skatter på både bensin och diesel. Att drivmedlen är högre beskattade än bränslen för uppvärmning återspeglar att minimi- skattesatserna inom EU är betydligt högre för drivmedel. Bensinen är högre beskattad än dieseln i alla länder förutom i . Sammantaget bidrog koldioxid- och energiskatterna med i intäkter 2006. De största intäkt- erna från koldioxidskatten kommer från oljeprodukter, medan energiskatten ger stora inkomster från både fossila bränslen och elanvändningen. Koldioxidskatten har höjts relativt mycket sedan den gröna skatteväxlingen infördes . Energiskatten på uppvärmnings- bränslen har i stort sett varit oförändrad . Höjningarna har främst kompenserats med höjda grundavdrag vid inkomstbeskattningen och minskade arbetsgivaravgifter. Även konsum- tionsskatten på el har ökat. Figur 2 visar utvecklingen av energi- och koldioxidskatterna . Figur 2 Energi- och koldioxidskatt på eldningsolja mellan 1991 och Skatt på eldningsolja 1, kr/m3 I figur 3 visas hur kostnaden för eldningsolja har stigit till följd av skatte- och oljeprishöjningar. Figur 3 Årligt genomsnittligt slutkundspris på eldningsolja för en typisk villakund 1997 2006 Källa: , Värme i . På transportområdet framgår av figur 4 hur drivmedelsskatten (energiskatt plus koldioxidskatt) utvecklats på bensin . Figur 4 Energi- och koldioxidskatt på bensin, 1990 2006, realt priser, jämfört med BNP utvecklingen För bensin gäller att drivmedelsskatten inte följt BNP-utveck- lingen. Energi- och koldioxidskatten på bensin låg på i stort sett samma reala prisnivå som . Energi- och koldioxidskatten på diesel har däremot följt BNP-utvecklingen, vilket framgår av figur 5. Beskattningen av bensin har varit högre än för diesel. Figur 5 Energi- och koldioxidskatt på diesel 1990 2005 (realt priser) jämfört med BNP-utveckling Figuren som återger energi- och koldioxidskatternas utveckling återger inte skattesituationen för dieselbilägare på ett fullständigt sätt. Före fanns det en kilometerskatt som dieselbilägarna betalade. Den skatten avlöstes av en dieseloljeskatt på /liter . upphörde dieseloljeskatten, men i stället höjdes energiskatten kraftigt. 1Slutanvändning av energi och dess förhållande till primärenergi Primärenergi definieras som energi som en naturresurs (exem- pelvis kol, olja, solenergi, vind och uran) har, och som inte har genomgått någon av människan utförd konvertering eller trans- formering.TPF1FPT Primärenergianvändning är ett fysikaliskt mått som används för att återspegla ett totalt resursbehov. Förhållandet mellan primärenergi- användning och slutlig användning av energi kallas primärenergi- faktor. Om till exempel en slutlig användning av 100 MWh el totalt erfordrar 200 MWh inklusive energi för utvinning, förädling, transport, omvandling och distribution är primärenergifaktorn 2,0 (200 dividerat med 100). Primärenergifaktorn är således en vikt- ningsfaktor som reflekterar det totala energiresursbehovet för en kWh slutlig energianvändning. Systemgränser för primärenergi- användning, slutlig energianvändning och nettoenergianvändning illustreras schematiskt i Figur 1. Figur 1 Systemgränser för primärenergi, slutanvändning av energi (i figu- ren benämnd levererad energi) respektive nettoenergi för upp- värmning av byggnaderTPF2FPT Radiatorsystem (motsv) Källa: Konsultföretaget och Allt eller inget – systemgränser för byggnaders uppvärmning, på uppdrag av . Primärenergifaktorns storlek beror dels på hur stora förlusterna är vid utvinning, förädling, omvandling och distribution och dels vilken eller vilka typer av energislag eller energibärare som analyse- ras.TPF3FPT När det gäller produktion av kraftvärme, dvs. samtidig pro- duktion av el och värme, är även valet av hur man fördelar den tillförda energin mellan de producerade mängderna el och värme, den så kallade allokeringsprincipen, en viktig faktor för att kunna bestämma storleken på primärenergianvändningen för elen respek- tive fjärrvärmen. Slutanvändning av energi benämns ibland även levererad energi eller enbart energianvändning. I och nationella energistatistik benämns slutanvändning som levererad energi för bebyggelse, industri och transporter. 2TP PT För att belysa primärenergianvändning och slutlig energianvändning inom transport- området används Källa till hjul (Well to wheel) respektive Tank till hjul (Tank to wheel). Nettoenergianvändning motsvaras av tank till hjul (Tank to Wheel). 3TP PT El, fjärrvärme och fjärrkyla är energibärare som kan produceras av energislag som till exempel olja, gas och biobränsle. Men olja, gas och biobränsle är också energibärare vid till exempel egen panna för uppvärmning och tappvarmvattenvärmning. En jämförelse av primärenergianvändning för två eller flera anlägg- ningar är alltid korrekt ur ett fysikaliskt, termodynamiskt, per- spektiv. Däremot uppstår till exempel för uppvärmning av två eller flera likartade byggnader ur termodynamiskt perspektiv vissa orättvisor om jämförelsen baseras på slutanvändning av energi utan att hänsyn tas till vilken energibärare som levererar energin. Det beror på att omvandlingsförlusterna för vissa energislag (till exempel olja och biobränsle) inträffar efter systemgränsen levere- rad energi (dvs. inne i själva byggnaden), medan omvandlings- förlusterna för vissa andra energislag som el och fjärrvärme inträffar före denna systemgräns (dvs. vid el- eller fjärrvärme- produktionen). En mer korrekt jämförelse bör vid en sådan jäm- förelse baseras på nettoenergi (det vill säga energibehov efter alla omvandlingsförluster), se Figur 1. 2 Behovet av viktningsfaktorer för energi I utredningens arbete ingår att relatera det vägledande målet om energieffektiviseringar på till andra över- gripande mål. Det gäller till exempel ökad försörjningstrygghet, minskat koldioxidutsläpp och minskad primärenergianvändning . Målkonflikter mellan minskad slutanvändning och minskad primärenergianvändning kan i praktiken uppstå för vissa energi- effektiviseringsåtgärder. Ett sådant exempel är konvertering till värmepump i ett område med fjärrvärme som produceras med spillvärme. Eftersom den energi som värmepumpen tar upp från omgivningen inte ingår i den nationella officiella statistiken över slutlig energianvändning, leder värmepumpslösningen till en slutlig energianvändning för uppvärmning och tappvarmvatten som är mindre än hälften av behovet av slutlig energi om man väljer fjärrvärme baserad på industriell spillvärme.TPF4FPT blir primär- energianvändningen om man använder denna typ av fjärrvärme enbart en bråkdel jämfört med den som erfordras för värmepumps- lösningen. Viktningsfaktorer för energi behövs således för att 4TP PT Tillgodogjord energi från omgivningen, gratisenergi i Figur 1, kan t.ex. utgöras av den energi som värmepumpar tar upp från mark, luft eller vatten . Denna gratisenergi ingår i nettoenergianvändningen, men inte i den officiella statistiken över slutlig energi eftersom den inte mäts upp och heller inte rent fysiskt levereras som t.ex. fjärrvärme eller el. reflektera det totala resursbehovet och för att undvika sub- optimeringar. Enligt EG-direktivet får en viktningsfaktor på 2,5 eller annan väl motiverad faktor användas för elanvändning. Av det svenska utredningsdirektivet framgår att utredningen ska föreslå särskilda viktningsfaktorer för el, fjärrvärme och fjärrkyla. För fjärrvärme ska utredningen särskilt belysa om det är rimligt att använda en för varje fjärrvärmenät individuellt beräknad viktningsfaktor eller över tiden ändrad viktningsfaktor. Sådana viktningsfaktorer ska, enligt utredningsdirektivet, rättvisande återspegla den effektivisering som erhålls genom förekommande kraftvärmeproduktion samt med hänsyn tagen till överföringsförluster. Vidare ska utredningen analysera betydelsen av att för främst oljeprodukter använda viktningsfaktorer som beaktar energianvändningen vid oljans ut- , raffinering,transport och omvandling. Det svenska energisystemet har en rad speciella förutsättningar jämfört med situationen i övriga . Bland dessa förutsätt- ningar kan nämnas att en stor andel av bebyggelsen försörjs med fjärrvärme. Vidare är fjärrvärmen i stor utsträckning baserad på industriell spillvärme, avfallseldning och högeffektiv kraftvärme. Kraftvärmen byggs dessutom ut i snabb takt. Ytterligare en specifik förutsättning för är elsystemets stora andel vattenkraft.TPF5FPT Utredningen föreslår, efter noggrann analys av det svenska energi- systemet och en ingående diskussion med berörda myndigheter och organisationer, att viktningsfaktorer ska användas i samband med det nationella genomförandet av EG-direktivet. Valet av de föreslagna viktningsfaktorerna och bakgrunden till dessa val diskuteras i denna bilaga. Diskussionen inleds i kapitel 3 med en redovisning av bränslevärden före omvandling för vissa energislag. I kapitel 4 diskuteras allokeringsmetoder för att fördela användningen av primärenergi på el respektive värme vid kraft- värmeproduktion. Därefter redovisas bakgrunden till de val av vikt- ningsfaktorer som utredningen föreslår i kapitel 5 (el), 6 (fjärr- värme), 7 (fjärrkyla), 8 (oljeprodukter), samt 9 (biobränsle). 5TP PT För elsystemet har det nordiska systemet med import/export satts som systemgräns efter- som elmarknaden i praktiken är helt integrerad i de nordiska länderna. På något kan det bli aktuellt att ändra denna systemgräns till att omfatta . 3Bränslevärden och förluster för utvinning, transport och förädling för bränslen Detta avsnitt behandlar bränslen för produktion av el, fjärrvärme och fjärrkyla. I en bilaga till direktivet (2006/32/EG) anges bränsle- värden för omvandling till slutenergi för en rad olika bränslen som kan användas.TPF6FPT Utöver detta behöver storleken på förlusterna i leden före omvandlingen, det vill säga utvinning och förädling samt transport bestämmas. Som metod för detta hänvisar utredningen till den Europeiska CEN-standarden 15613. Dock gör utredningen vissa särskilda ställningstaganden för t.ex. industriell spillvärme, avfallseldning och så kallad GROT (biobränsle bestående av grenar, rötter och toppar). Dessa särskilda ställningstaganden redovisas i det följande. Industriell spillvärme värderas av utredningen som äkta spillvärme.TPF7FPT Dvs. den innebär utnyttjande av förluster som annars inte skulle blivit nyttiggjorda, och ingen alternativ användning av värmen bedöms finnas, och därmed har bränslevärdet satts till 0. Ytterligare ett skäl för att värdera spillvärme på detta sätt är att man då undviker risken att nybyggd kraftvärme konkurrerar ut indust- riell spillvärme som energikälla. För att kunna utnyttja industriell spillvärme i fjärrvärmesystem erfordras endast en mindre mängd el för pumpning av spillvärmen. En konsekvens av detta resonemang är att förhållandet mellan tillförd primär energiresurs och nyttig- gjord tillförd värme till fjärrvärmeproduktionen blir nära noll. Utredningen betraktar biogas producerat av avfall och solvärme i värmesystem som en fritt flödande obegränsad tillgång, och innebär därmed inte något uttag av primärenergi. I detta fall erford- ras endast en liten mängd prima energi i form av el till motordrifter för att kunna nyttiggöra solvärmen, och förhållandet mellan tillförd primär energiresurs och nyttiggjord tillförd värme är nära noll (0,05). Den ovannämnda CEN-standarden räknar avfall för energi- produktion som prima energiråvara, dvs. förhållandet mellan till- förd primär energiresurs och nyttiggjord tillförd energi till energiproduktionen är 1. Utredningen har istället gjort bedöm- ningen att hälften av avfallet inte har något kvarvarande alternativt värde medan hälften kan räknas som bioenergi i enlighet med 6TP PT Bilagan återfinns även i detta betänkande. 7TP PT Energiinnehållet i spillvärme varierar starkt. Ofta delas spillvärme in i kategorierna hög- tempererad och lågtempererad. direktivet om förnybar energi. Detta innebär att förhållandet mellan tillförd primär energiresurs och nyttiggjord tillförd energi blir 0,5. Till detta ska läggas energi som erfordras för sortering, transport av avfallet m.m., vilket sammanlagt ger ett värde på 0,66. Utredningen har gjort samma ställningstagande för returträ, dvs. förhållandet mellan primärenergi inklusive förluster i tidigare led och nyttiggjord energi är 0,66. GROT bedöms av utredningen som prima biobränsle, och har därmed ansatts samma bränslevärde som biobränsle i övrigt. Som konsekvens av detta blir förhållandet mellan tillförd primär energi- resurs inklusive förluster för utvinning, förädling m.m. och nyttig- gjord energi till el- och fjärrvärmeproduktionen 1,08. Vidare betraktas förlusterna i tidigare produktionsled för bränslet tallbeckolja som vanlig olja vid beräkningar av viktnings- faktorer för el och fjärrvärme. Förlusterna i tidigare produktionsled för gasol jämställs med förlusterna för naturgas vid beräkningar av viktningsfaktorer för el och fjärrvärme. 4 Fördelning av bränsle vid kraftvärmeproduktion I ett kraftvärmeverk produceras både el och värme. Kraftvärme är ett effektivare sätt att använda bränsle än om bränslet används för att producera el och värme separat. Den totalt nyttiggjorda energin blir högre med kraftvärme. Däremot blir elproduktionen vid kraft- värmeproduktion något lägre vid en given bränslemängd än om man hade producerat elen separat i kondenskraftverk. För att beräkna hur stor andel av miljöpåverkan och av den tillförda energin (primärenergin) som elen respektive värmen står för vid kraftvärmeproduktion behövs därför någon form av för- delningsmetod, s.k. allokeringsprincip. Det finns en rad olika sådana metoder för fördelning (allokeringsmodeller) av emissioner och primärenergianvändning. De vanligaste allokeringsmetoderna är: Valet av allokeringsmetod är avgörande för vilken miljöpåverkan och vilken primärenergianvändning som ska hänföras till el- respektive värmeproduktionen. Energimetoden är den enklaste av de nämnda allokeringsmetoder- na. Metoden bygger på att utsläpp och/eller resursanvändning fördelas per kWh energi, oavsett om det är el eller värme. El och värme får på så sätt samma emissions- och primärenergifaktor. Det innebär att värmen får samma emissionsfaktor och primärenergi- faktor som om den hade producerats i ett värmeverk. Däremot tilldelas elen en lägre faktor än om den producerats i ett kon- denskraftverk. Med denna allokeringsmetod får elproduktionen hela kraftvärmefördelen. Med denna allokeringsprincip får värmeproduktionen hela kraft- värmefördelen. Metoden bygger på att elen antas ha producerats med samma verkningsgrad som i ett kondenskraftverk. Värmen belastas endast med den extra bränsleinsats som krävs för att möjliggöra värmeproduktionen enligt följande formel: CO2VärmeB B = CO2TotalB B x Värmeproduktion / (2 x Tillfört bränslebruttoB )B PEFVärmeB B = PEFTotalB B x Värmeproduktion / (2 x Tillfört bränslebruttoB )B Det ser med denna fördelningsmetod ut som om värmen har pro- ducerats med 200 procents verkningsgrad. Denna metod är veder- tagen i . Alternativproduktionsmetoden är en metod som används för att både el- och värmeproduktion ska dra fördel av det förbättrade bränsleutnyttjandet. Metoden används för allokering av emissioner i EPD-verktygetTPF8FPT, som är ett standardiserat system för miljö- deklarationer för el och fjärrvärmeTPF9FPT. Enligt denna metod belastas el och värme med emissioner respektive primärenergianvändning i proportion till den bränslemängd som hade erfordrats om samma mängd el respektive värme hade producerats med samma bränsle i tänkta separata anläggningar 8TP Declaration, förvaltas i av , bygger på livscykelanalys enligt ISO 14040-14043, och är ett sätt att tillämpa miljömärknings- standarden ISO 14025 i praktiken. 9TP PT El kan köpas specificerat eller ospecificerat. En typ av specificerad el är miljömärkt el (till exempel Bra Miljömärkt El, som uppfyller kriterium framtagna av ). Miljömärkning är en kvalitativ bedömning av en produkts miljöpåverkan. Kva- litetssäkring sker vanligen av någon miljömärkningsorganisation. El kan också miljövaru- deklareras. Miljövarudeklarationer skiljer sig från miljömärkning genom att miljöpåverkan från produkten redovisas utan att produkten nödvändigtvis måste uppfylla krav för miljö- märkning. Miljövarudeklarationer certifieras av oberoende tredje part och innehåller kvan- titativ information. I finns ett system för certifierade miljövarudeklarationer för olika produkter, EPD, som stöds av både staten och näringslivet. Ett kraftvärmeverk tillförs 100 enheter bränsleenergi. Netto producerar kraftvärmeverket 30 enheter el och 60 enheter värme. Alternativproduktionsanläggningar har verkningsgraden: Bränsleåtgång vid alternativ produktion av el och värme: Vid alternativ produktion skulle bränsleåtgången ha varit 142 en- heter för att erhålla samma mängd el och värme. Allokering på el och värme blir den andel bränsle el respektive värme skulle ha erfordrat vid produktion i separata anläggningar: CEN-standarden EN 15316-4-5:2007 Värmesystem i byggnader – Metod för beräkning av energibehov och systemeffektivitet antogs , och ska vara införd som standard i EU:s medlemsstater . I denna standard används primär- energimetoden som allokeringsmetod för kraftvärme. När primärenergifaktorn beräknas enligt primärenergimetoden används den så kallade kraftbonusmetoden för värdering av el.TPF10FPT Kraftbonusmetoden innebär i korthet att den el som produceras med kraftvärme bedöms som om den hade producerats i en kondensanläggning med samma bränsleslag som används i den aktuella kraftvärmeproduktionen. Den producerade värmen ges en primärenergifaktor motsvarande den del av bränsleåtgången som inte täcks av elproduktionen. Denna kan bli negativ, om elverk- 10TP PT Det innebär bland annat att primärenergifaktorn för fjärrvärme kan bli negativ. I sådana fall används värdet 0 i beräkningarna. ningsgraden i kraftvärmeanläggningen är tillräckligt hög. I sådana fall sätts primärenergifaktorn för den producerade värmen till noll. Metoden innebär följande ekvation för beräkning av primärenergi- faktorn för den kraftvärmeproducerade värmen: PEFfjärrvärmeB B = PEFbränsle,iB xBU Tillfört bränsle,iUBU UBU – PEFelUBU UBU x EnergielUB B Levererad energifjärrvärme,iB B Om flera bränslen används summeras dessa PEFelB B = PEFBelB kondensproduktion Utredningen anser att primärenergimetoden ska användas för beräkning av viktningsfaktorer för fjärrvärme och fjärrkyla av flera skäl. Det främsta skälet till detta är att denna metod bäst beskriver vad som fysiskt verkligen sker i energisystemet. Den nya kraftpro- duktion som byggs i utgörs delvis av certifikats- berättigad biokraftvärme. När den tas i drift i det nordiska elsyste- met kommer den – allt annat oförändrat – att mycket lite men dock marginellt att i första hand ersätta fossil kondenskraft. Primär- energimetoden är därför även ur detta perspektiv den lämpligaste metoden för att värdera den fjärrvärme som erhålls ur denna typ av kraftvärme. Vidare är primärenergimetoden antagen som europeisk stan- dard, och bör därför tillämpas även i . Ett ytterligare motiv är att såväl EU:s som den svenska energibranschens analyser visar att det finns ett mycket stort behov av att bygga ny kondenskraft i , dels för att ersätta äldre dåliga anläggningar, dels för att möta en ökad efterfrågan. Behovet av nya anläggningar för fjärr- värmeproduktion bedöms inte vara lika stort. Kraftvärme, som har högre energieffektivitet och lägre koldioxidutsläpp än t.ex. energi producerad i kondensanläggningar, är högt prioriterat såväl av EU som på nationell nivå. Teoretiskt kan alternativproduktionsmetoden möjligen förefalla mer tilltalande än primärenergimetoden. Men företrädare för expert- gruppen med praktisk erfarenhet av de olika allokeringsmetoderna förordar primärenergimetoden framför alternativproduktions- metoden. Främsta skäl till detta anges vara problem med brist på praktiskt användbara underlag för beräkningsantaganden vid användning av alternativproduktionsmetoden. SOU 2008:25 Bilaga 4 5 Viktningsfaktor för el Förändringar i såväl energitillförsel som energianvändning påverkar energisystemets utveckling. har stora förändringar skett på elmarknaderna i och inom EU. Förändringarna har bland annat inneburit en övergång från nationella eller regionala monopol till internationella konkurrensutsatta marknader. ingår alla nordiska länder utom i den gemensamma nordiska elmarknaden. Det svenska elnätet är i praktiken helt integrerat i det nordiska systemet och den nordiska avreglerade elmarknaden.TPF11FPT Därav följer att det i detta sammanhang, för svenskt vidkommande, är relevant att betrakta det nordiska elnätet som systemgräns. Överföringskapaciteten mellan det nordiska systemet och andra länder byggs kontinuerligt ut. kommer vi att ha stor överföringskapacitet, inte bara till och , utan även till . Det kan efterhand som denna utvidgning görs bli aktuellt att betrakta det nordeuropeiska elnätet som system- gräns istället för det nordiska. Den samlade elproduktionen inom ett geografiskt område brukar benämnas elmix. Den svenska elmixen, dvs. den inhemska produktionen består huvudsakligen av vattenkraft och kärnkraft samt ett växande inslag av kraftvärme. Den totala svenska slut- användning av el var i genomsnitt för åren . I kärnkraften användes för basåren 2001 2005 i genomsnitt insatt kärnbränsleenergi, vilket gav el, medan vatten- kraften producerade i genomsnitt . var den bränslebaserade elproduktionen i , varav kraftvärme stod för merparten, . Den svenska vindkraft- produktionen uppgår till . Enligt planeringsmål ska vindkraften kunna stå för mot dagens per år.TPF12FPT Den totala nordiska elproduktionen var i genomsnitt åren 2001 2005, se Figur 3. Den samlade nordiska elproduktionen har ett väsentligt inslag av kol- och annan fossilt baserad elproduk- tion och en växande andel vindkraft. Den norska elproduktionen baseras till på vattenkraft, medan den danska elproduk- 11TP PT Det kvarstår fortfarande i vissa situationer brist på överföringskapacitet (s.k. flaskhalsar) i det nordiska elnätet. Dessa byggs dock successivt bort. 12TP PT Energimyndigheten, Energiläget 2006. tionen till övervägande del består av kondenskraft och kraftvärme med stor andel koleldning. har dock vindkrafts- andelen i den danska elproduktionen ökat, och står vindkraften för av den totala danska elproduk- tionen. I produceras av elen med kärn- kraft. av den finska elproduktionen är kondens- kraft, medan kraftvärme svarar för av den finska elproduktionen. Vattenkraft står i för av elproduktionen. Sammanlagt stod vattenkraft för drygt hälften av den genom- snittliga nordiska elproduktionen åren 2001 2005. Kärnkraften och den konventionella kondenskraften (kondenskraft samt kraftvärme och industriellt mottryck) stod för nästan lika stor andel vardera, respektive . Vindkraften slutligen stod för cirka för av den nordiska genomsnittliga elproduktionen åren 2001 2005. Den nordiska elproduktionen, genomsnittlig respektive årlig 2005, framgår av Figur 2 och Figur 3. är nettoimportör av el vissa år och nettoexportör av el andra år. För gäller att regionen har blivit nettoimportör av el. Kraftutbyte sker inom det nordiska nätet med endast periodvisa begränsningar mellan de nordiska länderna. När det gäller kraftöverföring i det nordiska systemet och andra länder sker det främst med , , och . , , förväntas en ny för- bindelse för kraftöverföring mellan och tas i bruk. Det kommer att innebära ytterligare möjligheter till kraft- utbyte med kontinenten.