sou · GXB332 · 2009-04-17 00:00:00 — Detta har gjorts bl.a. för att förtydliga omfattningen av tillämpningsområdet för lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom , jämfört med lagen (2001:99) om den officiella statistiken samt personuppgiftslagen (1998:204). Vi har därefter utarbetat ett förslag till hur författnings- regleringen av behandlingen av personuppgifter bör se ut , och föreslagit nya lagstiftningar, på lokal nivå lagen (2009:000) om behandling av personuppgifter inom samt på central nivå lagen (2009:000) om behandling av person- uppgifter inom . Vi föreslår preciserade ändamål för vilka behandling av personuppgifter får ske. I samband med arbetet med ny lagstiftning på området har också den omfattande frågan om personnummerbaserad statistik behandlats. I denna del bygger vårt arbete till övervägande delar på de olika rapporter från som angivits ovan under 1.1 kap. Vid utarbetandet av den nya lagstiftningen har utgångspunkten i vårt arbete varit att i så stor omfattning som möjligt ta fram en lagstiftning liknande den som föreligger inom hälso- och sjuk- vården. Främsta anledningen härtill är att de aktuella områdena socialtjänst respektive hälso- och sjukvård ligger mycket nära varandra och ibland i vissa delar till och med tangerar varandra. Det har också tett sig naturligt genom de bestämmelser om utbyte av uppgifter mellan och hälso- och sjukvården som vi föreslår. Den andra viktiga utgångspunkten för arbetet har varit att ta hänsyn till de integritetsaspekter som följer av användningen av omfattande automatiserade uppgiftssamlingar inom . Genom den föreslagna lagstiftningen har regler om uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring inom tagits fram. För framställningen av officiell statistik och forskning gäller alltjämt annan lagstiftning, nämligen lagen (2001:99) om den officiella statistiken respektive personuppgiftslagen (1998:204). I samband med genomgång av de uppgiftsflöden som sker från socialnämnderna till har vidare reglerna om skyldigheten att lämna uppgifter för socialnämnderna utretts och omarbetats. Vårt arbete har också behandlat frågan om möjligheter att på lokal nivå (socialnämnderna) få till stånd ett utbyte av person- uppgifter mellan och hälso- och sjukvården. Vidare har frågan om ett utbyte av personuppgifter på central nivå – mellan hälsodataregister och socialtjänstdataregister – behandlats. Vi har i vårt arbete tolkat direktiven på så sätt att fokus ska ligga på informationsutbytet mellan och hälso- och sjukvården. För övriga områden som tangerar område, t.ex. utbyte av uppgifter inom eller Kriminalvårdens område har vi därför inte lämnat några förslag. Separata frågeställningar om enskild verksamhet samt öppenvårdsinsatser har behandlats i egna kapitel. Eftersom vårt uppdrag varit att se över behandlingen av personuppgifter inom har några förslag till ändringar vad avser framställning av officiell statistik inte lagts fram. angående framställningen av officiell statistik inte föreslagits. Vi har dock gjort en genomgång av området och belyst vissa föreliggande brister i bilagan till förordningen (2001:100) om officiell statistik. Utredaren och utredningens sekreterare har besökt Social- styrelsen och där hållit samrådsmöte med representanter för och NU!-projektet. Vidare har utredaren och utredningens sekreterare besökt Kommuner och Landsting och där hållit samrådsmöte med en referensgrupp i form av ett nätverk för socialchefer, vilka representerar olika delar av . Vid mötet har ett större antal socialchefer varit representerade. Sekreteraren har därutöver haft samrådsmöten med dels den särskilda utredaren och sekreteraren i Utredningen om 2008 års översyn av statistik (Fi 2007:12), dels representanter från projekt för arbete med den nationella strategin angående öppna jämförelser samt dels med representanter från utvalda delar av avdelningar. Utredningsarbetet har bedrivits i nära samråd med våra sakkunniga och experter. har fjorton utredningssammanträden, varav ett tvådagars internatsammanträde hållits. 2Förklaring av vissa begrepp m.m. Eftersom två av utredningens huvuduppgifter är att lämna förslag till författningsregleringar som ska åstadkomma förbättrad möjlighet att inom , dels framställa statistik, dels göra verksamhetsuppföljningar, har vi under utredningens arbete funnit det nödvändigt att inledningsvis definiera dessa begrepp samt slå fast ett antal ytterligare definitioner av, med ovannämnda och med varandra, närliggande begrepp. Vi har i utredningen haft ambitionen att använda oss av så vedertagna definitioner som möjligt, men är medvetna om att det kan finnas andra förklaringar till begreppen som används inom andra områden. För att leda utredningens fortsatta arbete framåt har vi dock enats om de definitioner som redogörs för i inledningen av respektive kapitel. För att ytterligare underlätta för läsaren har vi även sammanfattat definitionerna av begreppen nedan. 2.2Förklaring till vissa begrepp Socialtjänst1 definieras av utredningen enligt följande 1 Definitionen avser socialtjänst i sammanhanget behandling av personuppgifter. Definitionen finns intagen i 4 § i vårt förslag till lagen (2009:000) om behandling av personuppgifter inom . Angående definitionen av socialtjänst se vidare 3 kap Förklaring av vissa begrepp m.m. verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård utan samtycke av unga eller av missbrukare, verksamhet som i annat fall enligt lag bedrivs av socialnämnd verksamhet som i övrigt bedrivs av , verksamhet hos invandrarbyrå, verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade, handläggning av ärenden som utförs av socialnämnd enligt lagstiftningen om mottagande av asylsökande m.fl., handläggning av ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, handläggning av ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, och verksamhet enligt lag om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. jämställs annan som i socialtjänst samverkar med socialnämnden. Statistik: Sammanfattande numerisk beskrivning av förhållanden i en grupp. Sifferuppgifter som samlats in, registreras, bearbetats, sammanställts analyserats och/eller kommenterats. Statistik kan användas för framställning av verksamhetsuppföljning. Officiell statistik: Publicerad statistik för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Statistiken ska vara objektiv, allmänt tillgänglig och försedd med beteckningen officiella statistik eller en viss enligt lag bestämd specifik symbol. Förklaring av vissa begrepp m.m. Annan statistik: Publicerad statistik i exempelvis extern databas som inte utgör officiell statistik. Preliminär statistik: Publicerad officiell statistik som följs av minst en ytterligare planerad publicering. Slutlig statistik: Den enda eller den sista av flera publiceringar av officiell statistik. Mängdbaserad statistik eller mängdstatistik: Statistik baserad på antalsuppgifter som samlas in från uppgiftslämnarna. Uppgiften kan inte brytas ner till att avse enskilda personer. Personnummerbaserad statistik: Statistik som är baserad på sammanställningar av uppgifter från uppgiftslämnarna som är relaterade till enskilda individer. Verksamhetsuppföljning: Uppföljning, utvärdering och kvalitets- säkring. Verksamhetsuppföljning görs med hjälp av olika typer av statistik. Uppföljning: Att fortlöpande och regelbundet mäta och beskriva behov, verksamheter och resursåtgång med syfte att ge en översiktlig bild av verksamhetens utveckling. Förklaring av vissa begrepp m.m. Utvärdering: Analys och värdering av kvalitet, effektivitet och resultat hos en verksamhet i förhållande till de mål som bestämts för denna. Kvalitetssäkring: En utvärderingsprocess i vilken man fortlöpande och systematiskt beskriver, mäter och värderar kvaliteten i den egna verksamheten i relation till de mål som har lagts fast. Öppna jämförelser: Ett nationellt kvalitetsuppföljningssystem inom vård och omsorg för öppen redovisning av statistik och information samt för jämförelser av kostnader, kvalitet och effektivitet. Syftar till att ge medborgare, utförare och besluts- fattare en kvalitetssäkrad information om vården/omsorgen når upp till nationella mål om god vård respektive god omsorg. Syftar även till att skapa nya möjligheter för medborgarna till insyn, delaktighet, valfrihet och självbestämmande. Förklaring av vissa begrepp m.m. 2.3Förhållandet mellan statistik och verksamhetsuppföljning Utredningen har vidare, även det för att underlätta för läsaren, tagit fram följande skiss som redovisar förhållandet mellan statistik och verksamhetsuppföljning. Kan användas för att göra 3Socialtjänstens mål, syften och organisation utgör en central del i det svenska välfärdssystemet. I dess många uppgifter ingår att ge stöd och hjälp till utsatta barn och deras familjer, vård och behandling till missbrukare, daglig vård och omsorg om äldre, stöd och service till personer med funktions- hinder samt ekonomiskt bistånd till människor med försörjnings- problem. Det kommunala flyktingmottagandet inordnas också under socialnämndens ansvar. Vårt uppdrag tar sikte på behandlingen av personuppgifter inom . Inledningsvis är det därför av intresse att se närmare på definitionen av begreppet socialtjänst, dess mål och syften samt på hur kommunerna har planerat sin verksamhet och utformat sin organisation inom område. 3.2 Vad är socialtjänst? Den allmänna definitionen av begreppet socialtjänst är varierande. Enligt definieras ordet socialtjänst som social verksamhet i regi enligt socialtjänstlagen medan begreppet social omsorg däri anges vara en samlingsbenämning på barnomsorg samt social service, vilket innefattar äldre- och handikappomsorg. mål, syften och organisation I anges i stället att eller socialförvaltningen [är] namnet på den kommunala förvaltning som lyder under varje kommuns socialnämnd eller annan nämnd som svarar för socialtjänstlagens praktiska och politiska arbete. Social- tjänstens ansvarsområde anges här vara äldrefrågor, handikapp- frågor samt individ- och familjeomsorg med bland annat ansvar för försörjningsstöd, missbruksvård, stöd till familjer, familjehem och adoption. I socialtjänstlagen (2001:454, SoL) definieras inte begreppet social- tjänst. Ej heller definieras begreppet i tidigare lagstiftning på området. I förarbetena till socialtjänstlag (prop. 1979/80:1 Del A s. 153) anförs dock att med begreppet social tjänst ska avses varje social insats som socialnämnden ansvarar för och som direkt eller förmedlat tjänar den enskilde och utgör medel för verksamhetens måluppfyllelse. Härmed avses också verksamhet som socialnämnden inte direkt har hand om men har ett övergripande ansvar för. – Härigenom har man enligt förarbetena kunnat undvika att samma slags insats i vissa kommuner räknas som social tjänst men i andra kommuner inte räknas dit, beroende på om den sköts av socialnämnden eller inte. har i sin databas avseende terminologi – Social- styrelsens Termbank – definierat ordet socialtjänst som insatser som utförs med stöd av socialtjänstlagen. Som kommentar till detta begrepp har även anfört att Socialtjänst kan även användas om själva verksamheten. I samma databas definierar begreppet vård och omsorg som åtgärder och insatser till enskilda personer gällande socialtjänst, stöd och service till funktionshindrade samt hälso- och sjukvård enligt gällande lagar. Även begreppet vård och omsorg kan enligt Social- styrelsen användas om själva verksamheten. Vi har gjort en genomgång av den lagstiftning som förekommer på området gällande sociallagar och socialförordningar. mål, syften och organisation gången har inte någon enhetlig definition av begreppet socialtjänst påträffats. De mest centrala och på det nu aktuella området viktigaste lagarna redogörs för nedan angående framför allt respektive lags definition av begreppet socialtjänst. I SoL definieras, som tidigare angetts, inte begreppet socialtjänst. Däremot definieras mål i 1 kap. 1 § SoL enligt följande. Samhällets socialtjänst ska på demokratins och solidaritetens grund främja människornas -ekonomiska och sociala trygghet, -jämlikhet i levnadsvillkor, -aktiva deltagande i samhällslivet. ska under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Första stycket i SoL:s portalstadgande betraktas inte som rättsligt bindande utan är närmast att se som en programförklaring. Bestämmelserna i andra stycket ger inte endast vägledning för inriktning utan även för formerna för verksam- hetens bedrivande. Den enskildes ansvar för både sin egen och medmänniskors situation understryks. – liksom valfriheten och motivationen – en utgångspunkt för socialtjänsten.1 3.2.3 Definition av socialtjänst enligt sekretesslagen Sekretesslagen (1980:100) I 7 kap. 4 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100) definieras begreppet socialtjänst enligt följande. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt 1 i Karnov, 2007. mål, syften och organisation lag handhas av socialnämnd eller av . Till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet, verksamhet hos invandrar- byrå samt verksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Med socialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, ärenden om allmän omvårdnad hos nämnd med uppgift att bedriva patientnämndsverksamhet samt verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Förarbetena till ny sekretesslag Av Offentlighets- och sekretesskommitténs (OSEK) huvud- betänkande till ny sekretesslag (2003:99 s. 455 f.) framgår att de ändringar som planeras avseende är språkliga och redaktionella. Av den därpå utarbetade lagrådsremissen och efterföljande prop. 2008/09:150 framgår, avseende området Socialtjänst och därmed jämställd verksamhet, bl.a. följande Sekretess gäller inom för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Med socialtjänst förstås i denna lag 1.verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst, 2.verksamhet enligt den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke, och 3.verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd eller av . Till socialtjänst räknas också 1.verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet, 2.verksamhet hos invandrarbyrå, och mål, syften och organisation 3.verksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. 1.ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, 2.ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, 3.ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, 4.ärenden om allmän omvårdnad hos nämnd med uppgift att bedriva patientnämndsverksamhet, och 5.verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. 3.2.4Definition av socialtjänst enligt lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom I 2 § lagen om behandling av personuppgifter inom återfinns en definition av begreppet socialtjänst med följande innehåll. I denna lag avses med socialtjänst 1.verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård utan samtycke av unga eller av missbrukare, 2.verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av social- nämnd, 3.verksamhet som i övrigt bedrivs av Statens institutions- styrelse, 4.verksamhet hos invandrarbyrå, 5.verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade, 6.handläggning av ärenden om bistånd som lämnas av socialnämnd enligt lagstiftning om mottagande av asylsökande m.fl., 7.handläggning av ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, 8.handläggning av ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade. 9.verksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. mål, syften och organisation Med socialtjänst avses även tillsyn, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administration av verksamhet som avses i första stycket 1–9. 3.3 Olika aktörer inom område Det yttersta ansvaret för att människor i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar enligt 2 kap. 2 § SoL på kommunen inom ramen för . Det rör sig bl.a. om bistånd i form av ekonomiskt bistånd, vård av barn och unga, vård av personer med missbruksproblem samt åtgärder för andra utsatta grupper i samhället. Statens insatser inom området socialtjänst består främst av lagstiftning, tillsyn, uppföljning och utvärdering, handlingsplaner, stimulansbidrag samt det utvecklings- och informationsarbete som bedrivs av statliga myndigheter. Ansvaret för individuella stödinsatser när det gäller olika former av funktionshinder ligger framför allt på kommuner och landsting. Det gäller insatser både enligt SoL och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Landstingen har ansvaret för insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS. Ansvaret för insatser när det gäller äldreomsorg enligt SoL och hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) ligger på kommunerna.2 (SiS) ansvarar för den statligt bedrivna ungdoms- och missbrukarvården som sker utan eget samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). SiS ansvarar för själva verkställigheten men denna planläggs och genomförs i nära samarbete med socialnämnden i den unges hemort. Den behandlingsplan som upprättas i samråd mellan SiS 2 För ytterligare information vad avser och kommunerna, se vidare 3.4 kap. mål, syften och organisation och socialnämnden avser både vistelsen vid ungdomshemmet och den senare utslussningen. SiS ansvarar vidare bl.a. för tillsynen över ungdomshemmen och LVM-hemmen. är central expert- och tillsynsmyndighet inom område. Styrelsen har tillsammans med läns- styrelserna ett tillsynsansvar över i landet. Social- styrelsen har en normerande, samordnande och metodutvecklande funktion i tillsynen, medan länsstyrelserna har det operativa ansvaret. I utredningen och tydlig tillsyn av , SOU 2007:82, föreslås att tillstånds- och tillsyns- verksamhet inom förs över i ett första steg till och i ett andra steg att det bildas en renodlad tillsynsmyndighet för tillsynen av , hälso- och sjukvården samt även SiS-institutionerna. Kommunallagen (1991:900; KL) ger kommunen rätt att, efter beslut i fullmäktige, lämna över vården av en angelägenhet, för vars handhavande särskild ordning inte föreskrivits, till ett aktiebolag, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, en ideell förening eller en enskild individ. Vården av en angelägenhet som innefattar myndighetsutövning får dock enligt 11 kap. 6 § regeringsformen överlämnas endast om det finns stöd för detta i lag (3 kap. 16 § KL). Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en angelägenhet till någon annan, ska fullmäktige se till att kommunen respektive tillförsäkras möjlighet att kontrollera och följa upp verksamheten (3 kap. 19 § KL). Om en kommun eller ett landsting sluter avtal med någon annan om att denne ska utföra en angelägenhet, ska kommunen eller beakta intresset av att genom avtalet tillförsäkra information som gör det möjligt för allmänheten att få insyn i hur angelägenheten utförs (3 kap. 19 a § KL). mål, syften och organisation 2 kap. 5 § KL anger att kommunen får sluta avtal med annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Bestämmelsen anger vidare att genom sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av bestämmelsen överlämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild verksamhet. Det finns flera olika sätt att konkurrensutsätta egen- regiverksamhet. En driftentreprenad föreligger när en kommun anlitar en extern leverantör som på grundval av ett skriftligt avtal åtar sig att för kommunens räkning, varaktigt och självständigt, utföra en eller flera tjänster i en sammanhållen verksamhet. Kommunen är fortsatt huvudman för verksamheten, dvs. kommunen behåller sitt ansvar gentemot de brukare eller patienter som omfattas av den entreprenaddrivna verksamheten. Kommunen bestämmer vad verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet ska vara. Kommunen ansvarar även för uppföljning, utvärdering och eventuella kompletterande insatser. Den externa leverantören tillhandahåller således en och kommunen bär ansvaret på samma sätt som när kommunen bedriver egenregiverksamhet. När en kommun köper enstaka platser eller tjänster på en privat institution eller anläggning har kommunen inget inflytande över verksamhetens utformning. Kommunen är inte huvudman för verksamheten men ansvarar ändå för att de vård-, omsorgs- och stödinsatser som den enskilde får håller god kvalitet. Kommunens köp av enstaka platser regleras vanligtvis i skriftliga ramavtal efter upphandling i konkurrens. används begreppet privatisera när en kommun lägger ut en verksamhet på driftentreprenad, vilket kan vara missvisande. Privatisering innebär att kommunen avvecklar ansvaret för både drift och finansiering av en verksamhet eller att den avyttrar sina tillgångar. När en verksamhet är privatiserad är kommuner och landsting inte längre huvudmän för verksamheten och verksamheten mottar inte någon offentlig finansiering. Inom de områden där kommuner och landsting enligt lag är skyldiga att tillgodose behovet av stöd, vård- och omsorgstjänster är privatisering inte möjlig. Detta hindrar dock inte att kommuner och landsting kan avyttra tillgångar som används i verksamheten, t.ex. lokaler. mål, syften och organisation Det finns flera olika system för konkurrensutsättning inom respektive vårdval inom hälso- och sjukvården. Olika valfrihetssystem tillämpas i ett antal kommuner och inom vitt skilda verksamheter. I lagen (2008:962) om valfrihetssystem regleras vad som ska gälla för de kommuner och landsting som vill konkurrenspröva kommunala och landstingskommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av stöd, vård- och omsorgstjänster till brukaren eller patienten. Valfrihetssystem enligt lagen är ett alternativ till upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () och kan tillämpas på bl.a. omsorgs- och stöd- verksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Den upphandlande myndighet som vill tillämpa lagen måste annonsera löpande på en nationell webbplats för valfrihetssystem. Såväl privata företag som ideella organisationer kan ansöka om att bli godkända som leverantörer. Kommuner och landsting ges möjlighet att genom avtal reglera förutsättningarna för valfrihets- systemet. Alla leverantörer som ansökt om att få vara med i ett valfrihetssystem och som uppfyller de fastställda kraven godkänns, varefter kontrakt tecknas. Lagen bygger på att det inte är någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Den enskilde ges i stället möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten.