sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — Även i de här fallen blir effekterna på anslaget Statliga tjänste- pensioner m.m. marginella beroende på det ringa antal personer som berörs De förslag som jag lämnar har inverkan på SPV:s administration. Förslagen om nya förmåner och rutiner om premiefakturering innebär att SPV antingen kommer att behöva göra omprioriteringar i sin verksamhetsplanering eller behöva få täckning för ökade administrationskostnader. SPV är en avgiftsfinansierad myndighet. Kostnader för SPV:s administration av statens avtalsförsäkringar täcks till största delen genom omkostnadsbelastningar på de som arbetsgivarna betalar till . För admini- strationskostnader disponerar SPV ett belopp som anges i regleringsbrevet och som avräknas inkomsterna på inkomsttiteln. Investeringar exempelvis i form av systemutveckling påverkar låneramen. De avskrivningar som följer av investeringarna kan påverka det belopp som SPV bör få disponera från inkomsttiteln. Förslaget att ersätta de indivi- duella premierna för ålderspensionen före med kollektiva för respektive pensionsålder, innebär att SPV behöver göra anpassningar i system och administrativa rutiner . Förslaget att den statliga premiebefrielseförsäkringen även ska omfatta AIP, medför systemanpassningar för både SPV och Pensionsvalet. Förslaget innebär att det måste ske ett informationsutbyte mellan SPV och Pensionsvalet. Det finns administrativa skillnader mellan AIP och den individuella ålders- pensionen och Kåpan att beakta. Exempelvis sker överföringar av uppgifter för den individuella ålderspensionen och Kåpan månads- vis, medan AIP hanteras årsvis. För att premiebefrielse ska gälla , bör SPV och Pensionsvalet göra systemanpass- ningar . Belastningen på anslaget Statliga tjänste- pensioner m.m. för premiebefrielse för AIP kommer att ske första gången . Fastställandet av övergångsfribreven kommer att kunna börja tidigast , eftersom det enligt förslaget ska krävas en anställning både 2011 och 2012. Det innebär att SPV bör anpassa systemen för att kunna fastställa och administrera övergångsfribreven . Förslaget om omställningsersättning och efterlön innebär att två nya förmåner ska implementeras i SPV:s system. De första avgångarna för sångare kan ske 2013 och för dansare 2015. Dessa förmåner är dessutom sammanlänkade med övergångsfribreven. Det innebär att systemanpassningar för att kunna administrera om- ställningsersättning och efterlön bör ske parallellt med övergångs- fribreven. Jag har vidare föreslagit att de sångare och dansare som kvarstår på PISA-förordningen ska kunna välja en högre ersättning efter avgång. Regeln gäller och kommer också att kräva systemanpassningar hos SPV. Förslagen medför således investeringskostnader. De löpande administrationskostnaderna för PISA-förordningen minskar när förordningen successivt avvecklas. kommer institutionerna i princip inte att betala några för förmåner- na enligt PISA-förordningen och administrationen kommer att avse redan fastställda förmåner. Den löpande administrationen för omställningsersättning och efterlön tillkommer dock. Mitt förslag till finansiering av om- ställningsersättning och efterlön innebär att en avgift ska betalas som motsvarar utbetalningarna av omställningsersättning och efterlön i ett fullfunktionsstadium. Till detta ska läggas SPV:s administrationsavgifter, som SPV bör få i uppdrag att beräkna. har för utredningens del antagit att belastningen på pensions- avgiften ska vara . Enligt utredningens direktiv ska jag uppmärksamma eventuella skattekonsekvenser av mina förslag men inte föreslå några ändringar i skattereglerna. I kapitel 4 pekar jag på att det är oklart om avdragsrätt gäller för de som institutionerna betalar för förmånerna före enligt PISA-förordningen. Av bestämmelser i tryggandelagen och inkomstskattelagen följer att för att avdragsrätt ska föreligga för pensionsförsäkring, ska ålderspensionen dels vara oantastbar, dels inte börja utbetalas . Emellertid innefattar PISA- förordningen antastbara pensioner och två pensionsåldrar som är lägre än . Enligt förslaget i kapitel 10 ska omställningsersättningen och efterlönen samt ålderspensionen före enligt PISA-förord- ningen finansieras genom en fast avgift som och Kammarkollegiet betalar till . Eftersom myndigheter inte är skattskyldiga för inkomstskatt blir det inga konsekvenser för dem avseende inkomstskatt. Jämfört med nuvarande ordning, som innebär att prövningen av skattskyldigheten görs för respektive institution som omfattas av PISA-förordningen, blir det i många fall en förändring. En stor del av institutionerna bedrivs i aktiebolagsform och är skattskyldiga till inkomstskatt. En del av institutionerna är kommunalförbund eller ligger inom ramen för landstingens verk- samhet. Dessa är inte skattskyldiga till inkomstskatt , enligt undantaget i 7 kap. 2 § inkomstskattelagen, vilket innebär att förslagen inte innebär några förändringar till den del dessa institu- tioner berörs. Ideella föreningar som har som huvudsakligt syfte att främja kulturella ändamål och uppfyller vissa krav i inkomstskatte- lagen är också till stora delar undantagna från inkomst- skatt. Enligt det förslag till kollektivavtalade pensioner som jag redovisar i kapitel 11, höjs pensionsavgiften för AIP för dem som 2012 och senare inte längre omfattas av PISA-förordningen. Den höjda avgiften finansieras av att för ålderspension enligt förord- ningen inte längre ska betalas. Avgiften är olika för anställda med pensionsålder , pensionsålder , pensionsåldrarna 59, 60 och samt pensionsålder enligt förordningen. Dessutom betalas en tilläggsavgift som är olika stor beroende på födelseår. Avgiften är avdragsgill. Det handlar inte längre om antastbara pensioner före eller pensioner som betalas ut före . Det finns dock kvantitativa bestämmelser i 28 kap. inkomstskattelagen som reglerar avdragsrättens storlek. 13.3.3Fond för förtida avgång En annan del i förslagen i kapitel 11 är att institutionerna ska sätta av en kollektiv avgift i form av en viss procent av lönesumman till en fond för förtida avgång av konstnärliga skäl och till stöd och vägledning för dansare och sångare som avgår med omställnings- ersättning. En partssammansatt nämnd beslutar sedan om tilldel- ningen från fonden. Här antas att fonden är en egen juridisk person. En prövning av möjligheten till avdrag för arbetsgivaren för avsättning till fonden skulle kunna vara den generella bestämmelsen i 16 kap 1 § inkomstskattelagen om att kostnader för att förvärva och bibehålla intäkter är avdragsgilla. Det finns dock knappast ett sådant direkt samband mellan utgiften enligt förslaget och institu- tionens intäkter. Ett alternativ skulle kunna vara att det bildas en personalstiftelse för ändamålet i fråga. är enligt tryggandelagen en av arbetsgivaren bildad stiftelse vars ändamål är att till anställda och efterlevande främja annan välfärd än pension, lön eller annan förmån som arbetsgivaren enligt anställningsavtal eller i övrigt är skyldig att utge. Vid bildandet av en personalstiftelse fordras en förmögenhetsöverföring av real egendom till stiftelsen. Avdrags- rätten för belopp som förs över till en personalstiftelse regleras i 16 kap. 14 § inkomstskattelagen, som hänvisar till tryggandelagens bestämmelser. Ett kriterium för att bedöma avdragsrätten är om den ersättning fonden ska betala ut utgör annat än pension, lön eller annan förmån som annars utgår enligt anställningsavtal. 1967:83 kan typiska ändamål för en personalstiftelse till exempel vara att lämna studie- och utbildningsstipendier och att lämna resestipendier. som utgör understödsstiftelse kan lämna arbets- löshetsunderstöd. Som förbjudna ändamål i handled- ning för beskattning av inkomst anges om stiftelsen lämnar bidrag till utbildning med anknytning till företagets verksamhetsområde, eftersom det då inte kan betecknas som personalfrämjande åtgärder enligt tryggandelagens regler utan om företagets normala kostnader. Förhandsbesked i denna fråga kan inhämtas från . Vilken påverkan som förslagen kommer att få på scenkonsten är naturligtvis en central fråga. De förslag som jag lägger fram syftar till att komma tillrätta med de problem som följer av den nuvarande pensionsordningen. Förslagen kommer, om de genom- förs, utan tvekan att medföra positiva effekter för scenkonsten. Förslaget om att växla förmånsbestämda pensioner enligt PISA- förordningen mot avgiftsbestämd pension och förslaget om en indirekt finansiering av omställningsersättning och efterlön till sångare och dansare gör institutionernas pensionskostnader förut- sägbara och stabila. Med förslagen minskar även skillnaderna i kostnader mellan olika typer av uppsättningar och mellan att anställa olika individer. Detta bör få en positiv inverkan i synnerhet på danskonsten, som besvärats av särskilt stor osäkerhet i dessa avseenden. Själva det faktum att pensionskostnaderna inte ska behöva vara en faktor att ta hänsyn till vid planeringen av en före- ställning bör gagna scenkonsten Vidare innebär förslaget att samtliga dansare och sångare som anställs vid en institution får högre avsättningar till sin pension från och med . Det är dock i första hand de fast anställda som kommer att kvalificera sig för omställningsersättning och efterlön. När det gäller dansare och sångare riskerar de med den nuva- rande ordningen en låg pension från och med . De förslag som jag har lagt innebär dels högre avsättningar till pensionen från och med , dels en högre initial ersättning vid avgången från anställningen i form av omställningsersättning. Omställnings- ersättningen kan beroende på den enskildes behov tas ut tidigare än ålderspensionen före enligt PISA-förordningen. Sammantaget bör detta ge goda möjligheter till karriärutveckling alternativt karriärväxling. Förutsättningarna för att fortsättningsvis tjäna in allmän pension och även tjänstepension förbättras. Det krävs en ökad medvetenhet hos dansare och sångare om att de behöver fortsätta att arbeta efter avslutad karriär. Den slutsatsen kan man dra av den undersökning av vilka inkomster som pensionerade scenkonstnärer har, som redovisas i avsnitt 4.2.5. Till det ändamålet är bytet av benämning från pension till omställnings- ersättning och efterlön en viktig signal. Förslaget om högre AIP-avgift för de grupper som enligt PISA- förordningen har 59, 60 och pensionsålder och förslaget om en fond för förtida avgång av konstnärliga skäl syftar till att öka flexibiliteten vad gäller pensionsavgångar. Behovet av att avgå före skiljer sig mellan olika individer. De högre avsättningarna för individen och den särskilda fonden som institutionen kan ansöka om medel från, gör det möjligt för individen att trappa ner eller lämna sin tjänst . Den konstnärliga kvaliteten bör gagnas av detta. Avslutningsvis innebär förslagen om en avveckling av PISA- förordningen och en utökad kollektivavtalad avgiftsbestämd pensionsplan att ansvaret för pensionsvillkoren hamnar hos parterna på scenkonstområdet och inte hos staten. Svensk Scenkonst och dess fackliga motparter kommer därigenom få en stärkt ställning, vilket måste anses vara av godo för scenkonsten. Enligt 14–15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska eventuell påverkan på kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda redovisas i betänkandet. Vidare ska eventuella konsekvenser anges om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Konsekvenserna på statsbudgeten och för institutionerna har beskrivits ovan. Jag kan i övrigt inte se att förslagen har någon direkt påverkan på kostnader eller intäkter för kommuner, landsting etc. Enligt min bedömning har förslagen i betänkandet inte heller någon påverkan på övriga områden som specificeras i kommitté- förordningen. Jag vill emellertid tro att kommuner och landsting kommer att uppleva det som positivt att ansvaret för pensions- villkoren och deras finansiering tydliggörs. Många institutioner finansieras av såväl statsbidrag som bidrag från kommuner och landsting. När kostnaderna för premierna enligt PISA-förordningen har ökat har det i vissa fall varit nödvändigt att andra finansiärer än staten skjutit till medel. Förslagen om att omställningsersättning och efterlön till sångare och dansare ska finansieras genom en avgift som Kammarkollegiet och ska betala, innebär att kostnaderna för dessa förmåner helt kommer att finansieras med statliga medel. Som stora bidragsgivare till den regionala och lokala scenkonsten bör kommuner och landsting dessutom komma att gagnas av de stabilare och bättre förutsättningar i övrigt för institutionernas verksamhet som mina förslag ger. När det gäller jämställdheten mellan kvinnor och män kan jag inte se att de föreslagna pensionsvillkoren i sig har någon betydelse. Storleken på pensionen blir än mer beroende av vilka förvärvs- inkomster som individen haft. Att växlingen från förmånsbestämda till avgiftsbestämda pensioner skulle gynna endera könet vill jag låta vara osagt. Möjligen skulle man kunna påstå att växlingen från en temporär pension före till en livsvarig pension från och med gynnar kvinnor eftersom de genomsnittligen lever än män. I avsnitt 4.2.5 redovisas en undersökning av vilka inkomster scenkonstnärer som avgått med pension enligt PISA-förordningen hade 2007. För gruppen som var var pensionen generellt sett något högre för män än för kvinnor. För gruppen som var var tvärt om inkomsterna högre för kvinnor än för män. Det beror på att kvinnor i större utsträckning än män fortsatt att arbeta efter pensionsavgången. Om det i sin tur beror på att män haft svårare än kvinnor att få jobb, bör förslaget om omställningsersättning vara en särskilt angelägen reform för männen. 14.1Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning Författningsförslaget innehåller de förändringar som förslås träda i kraft och innebär att det införs två nya särskilda bestämmelser i bilaga A. Bakgrunden till den nya särskilda bestämmelsen 3 beskrivs i avsnitt 10.2.1och till den nya särskilda bestämmelsen 8 i avsnitt 7.2.5. 14.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning Författningsförslagen 2 och 3 innehåller de förändringar som före- slås träda i kraft . Författningsförslag 2 innehåller framför allt avvecklingen av ålderspensionen inom den statliga tjänste- pensioneringen för området. Ändringen är endast en konsekvensändring till de övriga ändringarna. Bakgrunden till ändringen beskrivs i avsnitt 9.2.2. Nuvarande lydel- se är endast tillämplig på anställda med tjänstepensionsrätt inom teater-, dans- och musikområdet och kan därför upphävas. I stället föreslås att paragrafen får en ny lydelse som reglerar rätten till det övergångsfribrev som ska komma i stället för pension före för dem för vilka reformen innebär att de inte kan få någon pensions- förmån före . gäller en livsvarig förmån från och med . Det kan dock med omräkning av beloppet tas ut från en annan ålder eller som en temporär förmån enligt vad som gäller för fribrev för ålderspension enligt 31 § jämförd med 21 § PA 03. För dem som har en sjukpension över /2012 före- slås en specialregel. Sjukpension är en förmån som kan beviljas den som entledigats på grund av att han eller hon har beviljats en hel sjukersättning som inte är tidsbegränsad. Om sjukersättningen dras in före pensionsåldern och detta får till konsekvens att den nya lydel- sen blir tillämplig på arbetstagaren från en senare tidpunkt än , bör arbetstagaren bli berättigad till övergångsfribrev även om han eller hon inte var anställd . Bakgrunden till tredje stycket finns i avsnitt 9.2.3. Inskränk- ningen gäller inte den som har ett fribrev för pension före men valt att inte få det utbetalt till exempel för att kunna bli berät- tigad till omställningsersättning och efterlön enligt författnings- förslag 3. 4–7 och 10 §§ Paragraferna är endast tillämpliga på anställda med tjänstepensions- rätt inom teater-, dans- och musikområdet och kan därför upphävas. Den särskilda bestämmelsen 3 gäller endast sådana anställda som ska vara kvar på de äldre bestämmelserna och kan därför utgå. De särskilda bestämmelserna 4–5 är endast tillämpliga på anställda med tjänstepensionsrätt inom teater-, dans- och musikområdet och kan därför utgå. Arbetstagare vid fria teater-, dans- och musikgrupper finns med i bilagan med den särskilda bestämmelsen 6 innebärande att de kan anslutas efter beslut av (). Det har dock inte fattats något beslut om anslutning av arbetstagare vid någon sådan grupp. Det bör inte vara möjligt att under avvecklings- skedet ansluta arbetstagare vid sådana grupper genom beslut av SPV. Dessa arbetstagare och den anslutande särskilda bestämmel- sen utgår därför från bilagan. Bakgrunden till den nya särskilda bestämmelsen 9 beskrivs i avsnitt 7.1. Den nuvarande lydelsen reglerar pensionsåldrar och beräkning av pensioner före och kan därför utgå. I den nya lydelsen regle- ras i stället beräkningen av övergångsfribrevet enlig 3 §. Bakgrunden beskrivs i avsnitt 9.2.2. Bilagan är endast tillämplig på anställda med tjänstepensionsrätt inom teater-, dans- och musikområdet och kan därför upphävas. Bakgrunden till punkterna 1–5 finns i avsnitt 7.1 och till punkt 6 i avsnitt 9.2.3. Enligt nuvarande 7 § kan ett fribrev på pension före inte utbetalas om den anställde vid pensionsåldern har anställning med statlig pensionsrätt. Detta innefattar pensionsrätt enligt förord- ningen om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. Punkt 7 innebär att rätts- läget inte ändras i detta avseende. Punkt 8 reglerar att förmånerna till dansare och sångare inte ska finansieras med från arbetsgivarna eftersom dessa förmåner ska finansieras med avgifter som och Kammarkollegiet betalar från sina anslag till stöd för dessa arbetsgivare. Se avsnitt 10.1. Bestämmelsen kan endast gälla personer för vilka den äldre lydelsen av förordningen ska gälla. Punkt 9 avser premiebefrielsen för de anställda som vid årsskif- tet 2011/2012 är långtidssjukskrivna. Till skillnad från dem med tillfällig sjukpension kommer de inte ha rätt till förmånsbestämd ålderspension enligt PISA-förordningen om inte annat följer av någon annan punkt. hade deras arbetsgivare även premiebefrielse för den förmånsgrundade ålderspensionen. Premie- befrielsen för AIP bör därför även omfatta den höj- ning av AIP som ersätter den förmånsgrundade ålderspensionen. 14.3Förslag till förordning om omställningsförmåner för vissa dansare och sångare Bakgrunden till förordningen finns i kapitel 8. De två första styckena innebär att förmåner enligt 3, 4, 6 och 8– 10 §§ gäller för dansare och sångare för vilka den nya lydelsen av PISA-förordningen gäller, medan 5 och 7 §§ gäller för dansare som den äldre lydelsen fortsätter att gälla för. Enligt tredje stycket kan den som har rätt till fribrev för ålders- pension före och avstår från att få det utbetalt få omställ- ningsersättning och efterlön. Det räcker således inte att personen inte har begärt att få fribrevet utbetalt. finns det inga dansare som har eller har haft en anställning som medför rätt till fribrev för ålderspension före . Första stycket återger bestämmelser i 16 § tredje stycket PA 03 om tillgodoräknande av tid med tjänstledighet för förmånsgrundad ålders- pension. 14.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning Författningsförslagen 4 och 5 innehåller de förändringar som före- slås träda i kraft . Såsom framgår av avsnitt 7.2.4 är den senaste tidpunkt vid vilken sjuk- och efter- levandepensioneringen enligt PISA-förordningen ska upphöra. Om parterna sluter ett avtal om sjuk- och efterlevandeförmåner med en tidigare ikraftträdandetidpunkt får ikraftträdandet av dessa förord- ningar anpassas till detta. Förteckningen under rubriken , dans- och musikinstitutioner liksom den särskilda bestämmelserna 8 och 9 utgår eftersom de anställda inte längre omfattas av någon pensionsförmån och inte heller av premiebefrielse för försäkringsfall . Premie- befrielse ska dock fortsätta att gälla för försäkringsfall före årsskif- tet vilket framgår av punkt 2 i ikraftträdandebestämmelserna. Ändringen av punkt 7 i ikraftträdandebestämmelserna till för- fattningsförslag 2 är en konsekvensändring. Den är formulerad uti- från förutsättningen att denna förordning beslutas efter . 14.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:000) om omställningsförmåner för vissa dansare och sångare Ändringen är en konsekvens av författningsförslag 4 och innebär att förteckningen över arbetsgivare inom området flyttas över till denna förordning. , Centrala avtal 2008:3, Pensionsavtal PA 03. , Cirkulär 2000:A 5, Pensionsavtal PA-91. Direktiv 2008:34 Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Förordning (1969:54) om beräkning och redovisning av lönekostnads- pålägg. Förordning (1984:222) om pensionsavgifter enligt statliga tjänste- pensionsbestämmelser. Förordning (1987:1060) om tjänstepension för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. Förordning (1988:247) med instruktion för Statens tjänstepensions och grupplivnämnd. Förordning (1991:1427) om tjänstepension och tjänstegruppliv- försäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. Förordning (1992:78) med instruktion för statliga pensionsfrågor. Förordning (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. Förordning (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar. Förordning (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga Förordning (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner. Förordning (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. Förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivför- säkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. Förordning (2007:833) med instruktion för Statens tjänstepensions och grupplivnämnd. Inkomstskattelag (1999:1229). Kommittéförordning (1998:1474). , Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonst- området, 2008/2009:RFRI. Kungliga Dramatiska Teatern, Årsredovisning 2007. Lag (1962:381) om allmän försäkring. Lag (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Lag (1982:80) om anställningsskydd. Lag (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Lag (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. 2000/01:1 utg.omr. 17 sid. 59, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59. , Det här är samt årsredovisning . Socialavgiftslag (2000:980). Sjöfors, , Historik, 1992. Statens pensionsverks föreskrifter (AgVFS 2001:1 A 1) om lämnande av uppgifter till systemet för automatisk matrikelföring. , , 2007. , Årsredovisning 2008. , Kulturen i Siffror 2007:1, Musik 2004–2005. , Kulturen i Siffror 2007:2, Teater och dans 2004– , Kulturen i Siffror 2008:1, Teater och dans 2006. , Kulturen i Siffror 2008:5, Musik 2006. , Bestämmelser för Avgiftsbestämd individuell ålders- pension (AIP). Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater, dans- och musikinstitutioner En särskild utredare ska genomföra en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Översynen ska inriktas på att systemet ska vara anpassat till de speciella förhållanden som råder på området och att arbetsgivarnas kostnader för pensionsförmå- nerna ska vara förutsägbara.