sou · GXB323 · 2009-03-03 00:00:00 — Enligt stati- stiken har det totala antalet sålda cigaretter minskat från 7,3 miljarder till 6,7 miljarder . Vad gäller snus har den totala försälj- ningen ökat från till år 2006.1 Enligt SCB har hushållens konsumtionsutgifter för tobaksvaror ökat –2005. uppgick utgifterna till för att därefter öka till . minskade utgifterna till för att året där- efter minska ytterligare till 17 577 miljoner kr.2 Enligt uppgick värdet av försäljningen av tobaksvaror till konsument, inklusive mervärdesskatt, till , och . Försäljningen av tobaksvaror till konsument kan grovt uppdelas i försäljning i detaljhandeln och annan försäljning, som exempelvis för- säljning i caféer och restauranger. Den klart största andelen av tobaks- försäljningen, sannolikt , sker i detaljhandeln. Nettoomsättningen i detaljhandeln avseende försäljningen av tobaksprodukter3 till konsument har ökat –2006. Förhållandet illustreras av SCB:s siffror för . uppgick nettoomsättningen, inklusive mervärdesskatt, till för att därefter öka till och . Försäljningen av tobaksprodukter var av netto- omsättningen till konsument i detaljhandeln . Här följer en tabell som visar utfallet av försäljningen för tobakspro- 1SCB, Statistisk årsbok för 2008. 2SCB, Hushållens konsumtionsutgifter (ENS95) efter ändamål COICOP. 3I varugruppen tobaksprodukter ingår såväl tobaksvaror som pipor, cigarettändare etc. Tobaksvarornas andel av varugruppens nettoomsättning var 2006 . Försäljningsvärdena inkluderar mervärdesskatt. Försälj- ningsställena kategoriseras i statistiken beroende på vilken närings- gren de tillhör. Klassificeringen av näringsgrenar sker enligt SNI (Svensk Näringsgrensindelning) 2002. Näringsgrenar där tobaks- försäljning inte har förekommit är inte redovisade. Kioskhandel ingår i fyra olika näringsgrenar: kioskhandel – i huvudsak med tid- ningar – ingår i bok-, pappers- och tidningshandel (52.47), kiosk- handel – mest godis – ingår i konfektyrbutiker (52.242), kioskhan- del – huvudsakligen tobak – ingår i tobaksaffärer (52.26) och kioskhandel – ambulerande husvagn – ingår i annan detaljhandel, ej i butik (52.63). Utfallet av försäljningen för tobaksprodukter 2006 Butiker, varuhus och sortiment, mest livsmedel, Andra butiker, varuhus och stormarknader med brett Bok-, pappers- och Som framgår av tabellen omsätts huvuddelen av tobaksprodukterna inom näringsgrenen som innefattar butiker, varuhus och stormarkna- der med brett sortiment, mest livsmedel, drycker och tobak. landevis stor omsättning sker också inom näringsgrenarna tobaksaffä- rer och konfektyrbutiker. Omsättningen inom övriga näringsgrenar är liten. Tobaksförsäljningens betydelse för omsättningen i respektive näringsgren varierar som synes kraftigt. Inom näringsgrenarna tobaks- affärer och konfektyrbutiker har tobaksförsäljningen stor andel av omsättningen, medan andelen inom övriga näringsgrenar är liten. 5.2Var säljs tobak? Tobakshandeln är en s.k. fri näring vilket innebär att i princip alla näringsidkare kan sälja tobak. Till skillnad från t.ex. detaljhandel med folköl (se avsnitt 3.4.1) uppställs inga krav på lokalen eller vilken handel som bedrivs i denna. Som en följd härav är tobaksvaror en förhållandevis lättillgänglig produkt som säljs på en mängd olika försäljningsställen. Förutom i tobaksaffärer säljs tobak ofta i livsmedelsbutiker, kiosker, gatukök, bensinstationer, restauranger m.m. Antalet restauranger som säljer tobak har min- skat , sannolikt till följd av rökförbudet i dessa lokaler. I den undersökning KPMG utfört på utredningens uppdrag framgår att försäljning också sker på mera udda försäljningsställen som t.ex. äldreboende, bilhandlare och leksakshandlare. Enligt FHI fanns 2007 ca 12 000 anmälda försäljningsställen i lan- det.4 Det finns ingen statistik om antalet icke anmälda försäljnings- ställen. Butiker brukar delas in i kategorierna livsmedelsbutiker och servicehandel. Till livsmedelsbutiker hör bl.a. stormarknader och varuhus. Även servicebutiker och mindre dagligvarubutiker hör till denna kategori. Till servicehandeln räknas kiosker, tobaksaffärer, frukt- och konfektyraffärer, videobutiker, gatukök, caféer och kon- ditorier. Vissa restauranger och hotell räknas till kategorin storhus- håll. Utredningen har uppdragit åt () att sammanställa statistik gällande antalet livsmedelsbutiker och antalet enheter i servicehandel och storhushåll. Statistiken utvisar också antal livsmedelsbutiker och enheter i servicehandel i varje kommun och hur dessa är fördelade mellan olika butikstyper. grundar sin statistik på information från livsmedelskedjorna 4 FHI, Länsrapport , s. 29 f. och leverantörsföretagen samt via egna undersökningar. Statistiken i dess helhet finns i bilaga 4. I kategorin livsmedelsbutiker är tobaksförsäljning vanligt före- kommande. Det totala antalet livsmedelsbutiker beräknas uppgå till knappt 5 800. Mindre butiker dominerar klart till antalet. Den stör- sta gruppen är servicebutiker (livsmedelsbutiker med högst 250 kvm säljyta som är öppna samt minst ) som är 1 281 till antalet. Nästan lika många butiker finns i grupperna trafikbutiker, varmed avses servicebutik i anslutning till bensinstation (1 275 st.). Även övriga dagligvarubutiker (livs- medelsbutik med högst 399 kvm säljyta och som ej är servicebutik) och dagligvaruhallarna (livsmedelsbutik med 400-799 kvm säljyta och som ej är varuhall) är många till antalet, nämligen 1 043 respek- tive 954 stycken. Även i servicehandeln förekommer ofta tobaksförsäljning. Det totala antalet försäljningsställen i servicehandeln uppskattas av till ca 11 000. Frukt- och konfektyraffärerna (2 515 st.), kioskerna (2 511 st.), tobaksaffärerna (1 454 st.), caféerna/kondito- rierna (1 708 st.) och gatuköken (855 st.) är flest. Storhushållen uppgår till drygt 23 600 enheter. I denna kategori finns många enheter som inte har någon tobaksförsäljning över huvudtaget. Hit hör förskolornas, grundskolarnas och gymnasier- nas kök och matsalar (totalt knappt 8 000 st.) och sannolikt de allra flesta servicehusen och vårdhemmen (totalt knapp 2 000 st.). Till kategorin hör också matserveringar m.m. som sannolikt har viss tobaksförsäljning, exempelvis personalmatsalar (735 st.), caféer med lagad mat (594 st.), pizzerior (1 580 st.), orientaliska restau- ranger (769 st.), kategorin restaurang & pizzeria (955 st.) samt övriga restauranger (6 194 st.). 6 Användningen av tobak SCB publicerar uppgifter om hur försäljningen av tobaksvaror i Sve- rige utvecklats . Uppgifterna avser bl.a. antal sålda ciga- retter och antal kilogram sålt snus. För varugruppen cigaretter finns dels ett värde för totalt antal sålda cigaretter, dels ett värde för antal sålda cigaretter per invånare som är och däröver. Enligt statisti- ken har det totala antalet sålda cigaretter minskat från 7,3 miljarder till 6,7 miljarder . Försäljningen per invånare har min- skat från 1 000 cigaretter till 885 cigaretter . Vad gäller snus har den totala försäljningen ökat från till år 2006.1 Även CAN publicerar uppgifter om försäljningen av tobaksvaror. Uppgifterna avser den årliga försäljningen av cigaretter, andra tobaks- varor för rökning (cigarrer, cigariller och röktobak) och snus per per- son . Statistiken avseende försäljningen av cigaretter överensstämmer i stort med SCB:s statistik (1 000 cigaretter och 890 cigaretter ). Även försäljningen av andra tobaksvaror för rökning har minskat, från år . Försäljningen av snus har – i linje med SCB:s statistik – däremot ökat, från år år 2006.2 6.1.2Oregistrerade inköp av tobaksvaror Statistiken om försäljning av tobaksvaror ger inte en total bild av tobakskonsumtionen. Detta beror bl.a. på att det förekommer oregistrerad inströmning av tobaksvaror till landet genom privat- 1SCB, Statistisk årsbok för 2008. 2CAN Rapport nr 107, Drogutvecklingen i . införsel, distanshandel och smuggling. Bilden av tobaksanvänd- ningen blir något mera nyanserad om man även tar hänsyn till de undersökningar som finns när det gäller legal och illegal införsel (nedan förenklat benämnd smuggling) av tobaksvaror till landet. vid (SoRAD) har presenterat flera rapporter om oregistrerad tobak. SoRAD har beräknat att 483 miljoner cigaretter fördes in i genom resandeinförsel och att 377 miljoner cigaretter insmugglades till samma år.3 Den sammanlagda mängden cigaretter, 860 miljoner, motsvarar av de i Sve- rige sålda och beskattade cigaretterna under . Den oregistre- rade införseln till landet har enligt SoRAD:s beräkningar därefter minskat. Särskilt tydlig är nedgången beträffande smuggelcigaretter. Enligt SoRAD4 fördes 424 miljoner cigaretter in i genom resandeinförsel medan 270 miljoner antingen smugglades in i landet eller köptes av privatpersoner som lagligen fört in cigaretterna i landet. Den sammanlagda mängden cigaretter, 694 miljoner, mot- svarar av de i sålda och beskattade cigaretterna under . SoRAD uppskattar att ca 4 miljoner dosor snus förts in 2007, främst från . analyserade () på uppdrag av den svenska marknaden för cigaretter som smugglats in i alternativt förts in av privatpersoner på resande fot.5 uppskattar att den obeskattade cigarettkonsumtionen då utgjorde av den totala konsumtionen i . Det finns få uppgifter vad gäller omfattningen av distansköp med tobaksvaror från annat land. SoRAD har beräknat att internet- handeln med cigaretter uppgick till 426 miljoner, men har för- klarat att värdet bör tolkas med försiktighet på grund av risk för ett felaktigt högt mätvärde . När det gäller snus upp- skattar SoRAD att 2 miljoner dosor köptes via Internet 2007.6 3SoRAD (M. och B. Trolldal). 4SoRAD (T. ). 5Handelns utredningsinstitut (J. och M. ). 6SoRAD (T. ), s. 5. Närmare om smuggling och olaglig handel7 Tobaksvaror smugglas in till från ett flertal länder innanför och utanför EU. Traditionellt har en majoritet av de insmugglade cigaretterna sitt ursprung i , eller något annat land i före detta . Smuggling förekommer både i direkttrafi- ken från dessa länder och via andra länder som exempelvis de baltiska länderna eller . De smugglade cigaretterna kan vara såväl falska som äkta. Smuggling av stora partier sker främst med hjälp av lastbilar medan medelstora partier transporteras i personbilar. Falska cigaretter tillverkade i är ett växande problem. beslagtogs ca 16 miljoner falska cigaretter som tillver- kats i . Av de beslagtagna cigaretterna var minst 6 miljoner för- sedda med svensk varningstext och avsedda för den svenska markna- den. Resten var sannolikt avsedda för den brittiska marknaden. En annan form av storskalig illegal införsel bedöms ske direkt från de baltiska länderna och . Denna brottslighet skiljer sig från den ovan beskrivna i det att cigaretterna är köpta i ett land i EU, t.ex. eller . Införseln sker främst med hjälp av lastbilar men också med personbilar som kör in i landet i svär- mar. är den olagliga handeln mera raffinerad. Brottsuppläg- get kan då exempelvis gå ut på att starta ett bolag i som ansöker om tillstånd att inneha skattelager. Bolaget köper sedan cigaretter legalt från ett annat EU-land och transporterar dem med erforderliga ledsagardokument till . När cigaretterna har kommit till så transporteras de antingen till skattelagret och skingras därefter eller så skingras cigaretterna innan de når skatte- lagret. Cigaretterna säljs till tobakshandlare som står utanför de stora butikskedjorna. Bolaget som köpte in cigaretterna försätts sedan i konkurs utan att ha redovisat punktskatt eller mervärdes- skatt. Cigaretter som förs in illegalt till är avsedda för en svart marknad i eller för vidare transport och införsel till andra länder. används alltså som transitland för smuggling till andra länder. En betydande del av cigaretterna som smugglas till bedöms vara avsedda för försäljning i andra länder, främst och där cigarettpriserna på den legala mark- naden är högst i . Antalet cigaretter som tagits i beslag av tullen har varierat kraftigt . beslagtogs rekordmånga cigaretter, 74 mil- 7 Avsnittet bygger i huvudsak på uppgifter från . joner, vilket är den högsta siffran för ett enskilt år. Därefter minskade beslagen i följd till 2004, 2005 och 2006. ökade beslagen till 32 miljoner 2008 åter minska till 15 miljoner. Det är svårt att utifrån tullens beslag bilda sig en uppfattning om den verkliga smugglingen. Ännu svårare är det att bilda sig en uppfattning om det antal insmugglade cigaretter som konsumeras i . Detta beror på att , som nämnts ovan, används som transitland för cigarettsmuggling och att en del av cigaretterna som smugglas hit följaktligen inte konsumeras här. SCB publicerar uppgifter om andelen rökare och snusare i åldern 16–som röker respektive snusar dagligen.8 var daglig- rökningen mest utbredd bland män. Andelen män som rökte dagli- gen var då jämfört bland kvinnorna. har andelen dagligrökare minskat och minskningen är mera markant för män än för kvinnor. är dagligrökningen mera utbredd bland kvinnor än bland män. var andelen dagligrökare bland männen och bland kvinnorna. Det kan noteras att andelen daglig- rökare bland de yngre, i åldern 16–, är lägre än bland de äldre. Andelen dagligrökare var 2006 högst i åldern 55–för män och i åldern 45–för kvinnor. Snusning har historiskt sett varit en utpräglad manlig vana. Åren 1988/89 var andelen som snusar bland männen och bland kvinnorna. har andelen ökat för både män och kvinnor. Mest markant är ökningen för kvinnorna. Trots denna ökning är dagligsnusning fortfarande klart vanligare bland männen. var andelen som snusar bland männen och bland kvinnorna. Andelen som snusar var högst i åldern 25–för män och i åldern 45–för kvinnor. Även FHI publicerar uppgifter om tobaksvanor i åldersgruppen 16–. Uppgifterna hämtas från den nationella folkhälsoenkäten. Uppgifterna stämmer i huvudsak väl överens med SCB:s motsvarande uppgifter. Enligt FHI9 var andelen dagligrökare bland männen och bland kvinnorna. 8SCB, Undersökningarna av levnadsförhållanden (). 9FHI Nationella folkhälsoenkäten . var i stort sett densamma i åldersgrupperna 16–och 65–. Klart högst andel dagligrökare fanns i åldern 45–. Andelen som inte rökte , men som rökte då och då, var bland männen och bland kvinnorna. När det gäller snusning var av männen och av kvinnorna dagligsnusare 2007. Andelen som snusar var störst i åldern 16–. Andelen var nästan lika stor i åldern 30–men klart lägre i åldern 65–. var andelen som inte snusade , men som snusade då och då, bland männen och bland kvinnorna. SoRAD har publicerat statistik om tobaksvanor hos personer i åldern 16–. Statistiken uppvisar små skillnader jämfört med SCB:s och FHI:s statistik. Enligt SoRAD10 var andelen dagligrökare och andelen tillfällighetsrökare . I medeltal rökte dagligrökarna 12 cigaretter per dag. var ande- len dagligsnusare och andelen tillfällighetssnusare 2,2 pro- cent. I medeltal förbrukade dagligsnusarna fyra dosor snus . har årliga undersökningar av skolungdomars alkohol-, narkotika-, tobaks- och sniffningsvanor genomförts. har dessa undersökningar utförts av CAN. Undersökningarna utförs på uppdrag av . Undersökningarnas syfte är i första hand att belysa utvecklingen av drogvanorna och att studera skillnaderna mellan olika åldersgrupper. När mätningarna inleddes var rökning relativt vanlig bland elever i årskurs 9. Då rökte i någon utsträckning av eleverna, men antalet elever som rökte minskade kraftigt . Alltsedan 1971 har rökning varit mera utbredd bland flickor än bland pojkar. Även andelen snusare i årskurs 9 har minskat , men minskningen har inte varit så kraftig som beträffande rökning. Under hela mätperioden har snusning varit betydligt vanligare bland pojkar än bland flickor. CAN:s senaste rapport avser skolelevers drogvanor 2007 (enkätperiod vecka 11–13 2007).11 Undersökningen genomfördes med skolelever i årskurs 9 och i gymnasiets årskurs 2. I vardera års- kurs tillfrågades elever i 300 skolklasser, fördelat på lika många skolor, om sina drogvanor. Drygt 5 000 elever i årskurs 9 och drygt 10SoRAD (T. ), s. 9. 11CAN Rapport nr 108, Skolelevers drogvanor 2007. 4 000 elever i gymnasiets årskurs 2 svarade på enkäten. Det bör noteras att det i gymnasiets årskurs 2 finns elever som är eller äldre. Svaren från dessa är inte särredovisade. Enligt rapporten svarade av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 att de röker. I gymnasiets årskurs 2 svarade av pojkarna och av flickorna att de röker. Av dessa personer uppgav ca 1/3 att de röker eller nästan . Av eleverna i årskurs 9 svarade av pojkarna och 5 pro- cent av flickorna att de snusar. I gymnasiets årskurs 2 svarade 28 pro- cent av pojkarna och av flickorna att de snusar. Av de snu- sande pojkarna uppgav över hälften av pojkarna i årskurs 9 och nästan 3/4 av pojkarna i gymnasiets årskurs 2 att de snusar . Detta står i stark kontrast till flickornas brukandemönster; andelen daglig- snusande flickor var 1/5 i årskurs 9 och 1/4 i gymnasiets årskurs 2. I avsnitt 6.2.2 beskrivs den undersökning som utredningen har gett CAN i uppdrag att genomföra.12 Ett av syftena med undersök- ningen var att undersöka rök- och snusvanorna hos de som inte har fyllt . av ungdomarna svarade att de röker. Andelen var bland flickorna och bland pojkarna. Bland de rökande flickorna svarade att de röker , att de röker nästan , bara på fest och . Bland de rökande pojkarna uppgav att de röker , att de röker nästan , bara på fest och . Tretton procent av ungdomarna svarade att de snusar. Resulta- ten visar att snusning är betydligt vanligare bland pojkar. Andelen var bland pojkarna och bland flickorna. Det är också betydligt vanligare bland pojkar att snusa . Bland de snusande pojkarna svarade att de snusar , att de snusar nästan och . Bland de snusande flickorna uppgav att de snusar , att de snusar nästan och . 12 Undersökningsrapporten finns i bilaga 2. 6.2Hur får unga tag i tobak? CAN:s årliga rapporter om skolelevers drogvanor I avsnitt 6.1.4 finns en redogörelse för CAN:s årliga undersökningar av skolungdomars alkohol-, narkotika-, tobaks-, och sniffningsvanor. Uppgifterna nedan är hämtade från den senaste rapporten om skolele- vers drogvanor.13 De skolelever som röker eller snusar har tillfrågats om hur de van- ligen får tag på cigaretter respektive snus. Bland pojkarna i årskurs 9 svarade cirka hälften att de köper cigaretter eller snus själv. Motsva- rande andel bland flickorna i årskurs 9 var ungefär 1/3. Andelen som uppgav att de köper själv var högre i gymnasiets årskurs 2 än i års- kurs 9. Bland pojkarna i gymnasiets årskurs 2 svarade sålunda 2/3 att de köper cigaretter själv och 4/5 att de köper snus själv. Nästan 2/3 av flickorna i gymnasiets årskurs 2 uppgav att de köper cigaretter eller snus själva. Svaren har sammanställts i tabellerna nedan. Tabell 6.1 Hur får du vanligen tag på cigaretter? Procentuell fördelning efter kön och årskurs (fler än ett svarsalternativ kunde markeras). 13 CAN Rapport nr 108, Skolelevers drogvanor 2007. Användningen av tobak SOU 2009:23 Hur får du vanligen tag på snus? kön och årskurs (fler än ett svarsalternativ kunde markeras). De skolelever som själva köper cigaretter eller snus har också tillfrå- gats om var de köper cigaretter respektive snus. Frågan har formule- rats på olika sätt i årskurs 9 och i gymnasiets årskurs 2. Eleverna i års- kurs 9 tillfrågades om var de vanligen köper cigaretter/snus medan ele- verna i gymnasiets årskurs 2 tillfrågades om var de har köpt cigaret- ter/snus. De vanligaste svaret, såväl bland elever i årskurs 9 som i gym- nasiets årskurs 2, var att köp skett i kiosk. Svaren har sammanställts i tabellerna nedan. Var köper du vanligen cigaretter/snus? Procentuell föredelning efter kön (fler än ett svarsalternativ kunde markeras). Tabell 6.4 Var har du köpt cigaretter/snus? Gymnasiet årskurs 2. Procentuell föredelning efter kön (fler än ett svarsalternativ kunde markeras). Många av landets kommuner genomför i sin tillsyn över tobaks- lagens bestämmelser om åldersgräns s.k. provköp av tobaksvaror. Det finns ingen enhetlig mall för hur dessa provköp går till, men de brukar utföras på följande sätt. Som provköpare anlitar kommunen ungdomar som har fyllt men som bedöms ha ett yngre utseende. Kommunen utser också en person som ska ha ansvar för provköpen. Provköparen och den provköpsansvarige beger sig till- sammans till försäljningsstället där provköp ska äga rum. Den provköpsansvarige stannar utanför och utom synhåll för försälj- ningsstället. Provköparen beger sig till försäljningsstället och ber att få köpa ett paket cigaretter eller en dosa snus. Provköparen har inte med sig någon legitimation. Om butiksbiträdet ber att få se legitimation så uppger provköparen att denne inte har någon legiti- mation med sig. Om provköparen tillfrågas om sin ålder påstår sig denne vara . När provköpet är klart lämnar provköparen för- säljningsstället och sluter upp med den provköpsansvarige. Prov- köparen fyller i en provköpsrapport och den provköpsansvarige kontrollerar att rapporten är korrekt ifylld. Därefter beger sig den provköpsansvarige till försäljningsstället för att informera om resultatet av provköpet. Utredningen har tagit del av resultaten från ett drygt tjugotal kommuner14 som genomfört provköp i perioden –2008. 14 , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . taten varierar avsevärt och mellan olika kommuner. Efter- levnaden har generellt sätt förbättrats , i synnerhet i de kommuner där återkommande provköp genomförts. Resultaten sammanfattas i nedanstående tabell. Tabell 6.5 Andel provköp som resulterat i köp. Fördelning efter antal och andel kommuner. Andel provköp som resul- Andel kommuner (procent) terat i köp (procent) Förutom provköpsundersökningar genomför vissa kommuner drogvaneundersökningar med skolungdomar. En sådan kommun är som genomför den s.k. Stockholms- enkäten. I den senaste undersökningen, som genomfördes 2006,15 deltog totalt 11 500 elever i årskurs 9 och gymnasiets årskurs 2. De elever som svarade att de rökte fick även svara på frå- gan om hur de fick tag på tobaken. Bland pojkarna i årskurs 9 var det som köpte sin egen tobak i affär eller kiosk. Motsva- rande andel var bland flickorna i årskurs 9, bland pojkarna i gymnasiets årskurs bland flickorna 2. har 2006, för avläggande av filosofie doktorsexamen i folkhälsovetenskap, framlagt en avhandling om åldersgränsen i tobakslagen.16 Det övergripande syftet med avhandlingen var att studera om den svenska åldersgränsen för inköp av tobak påverkat ungdomars möjligheter att köpa tobak. Fördjupade analyser års datainsamling, Rapport 2008:1. 16Sundh, , Har förbudet att sälja tobak till minderåriga påverkat ungdomars möjligheter att köpa tobak? En studie av lagen om 18-årsgräns . ten fanns att studera om efterlevnaden av åldersgränsen förändrats . I en av avhandlingens artiklar (artikel IV) belyses förändringar i ungdomars möjligheter att köpa tobak –2005. Data inhämtades genom provköp av tobak. Provköp genomfördes (före införandet av åldersgränsen), 1999, 2002 och 2005 i tre regioner: , och . Totalt genomfördes 250 provköp per region och , 1999 och 2002 medan det 2005 genomfördes 300 provköp per region. De ungdomar som medverkade som provköpare var i åldrarna 14–. Vid provköpen , 2002 och 2005 var ungdomarna eller äldre men målet var att de skulle ha en bedömd ålder av under . Provköpen genomfördes på liknande sätt som kom- munala provköpsundersökningar (se ovan). En av slutsatserna är att efterlevnaden av åldersgränsen har för- bättrats. slutade av provköpen med att de med- verkande ungdomarna fick köpa tobak. Motsvarande andel var 2002 och 2005 . Det fanns skillnader i utfallet av provköpen mellan de tre regioner som ingick i studien. I skedde en relativt jämn förbättring av provköpsresultaten . slutade av provköpen med att ungdomarna fick köpa tobak. I skedde den största förbättringen mel- lan 1999 och 2002. slutade av försöken med att ungdomarna fick köpa tobak. I ägde den största förbätt- ringen rum , då av provköpen slutade med att ungdomarna fick köpa tobak.