sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — Denna lag träder i kraft den XX, då lagen (1992:1068) om introduktionsersättning ska upphöra att gälla. Under högst efter det datum då denna lag träder i kraft får / Arbetsförmedlingen ge kommunen de uppgifter som enligt denna lag åläggs introduktionslotsen. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för beslut om intro- duktionsersättning som har meddelats före ikraftträdandet. lag om kommunernas ansvar för bosättning av vissa nyanlända utlänningar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Kommunen ansvarar för bosättning av utlänningar som har 1.överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut, 2.fått uppehållstillstånd och tagits emot i en kommun efter att ha varit registrerade vid en förläggning för asylsökande, 3.fått uppehållstillstånd med tillämpning av 5 kap. 1 eller 6 § utlänningslagen (2007:716) eller motsvarande äldre bestämmelser, eller 4.fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en utlänning som avses under 1–3 och som ansökt om uppehållstill- stånd från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. 2 § ska vid behov anvisa utlänningar som omfattas av denna lag plats i en kommun. Anmälan om behov av plats i en kommun ska ha inkommit till från den dag som uppehållstillstånd beviljats. 3 § ska fastställa hur många personer som omfattas av denna lag som beräknas få uppehållstillstånd i landet (rikstal). Vid ändrade förhållanden ska rikstalet ändras av så snart de ändrade förhållandena kommit till kännedom. 4 § Utifrån fastställt rikstal ska , som bestämmer, meddela antalet nyanlända utlänningar som kan tas emot för bosättning inom länet (länstal). ska, efter samråd med Arbetsförmedlingen, fastställa slutligt länstal enligt första stycket. Vid fastställandet av slutligt länstal ska beakta underlag enligt första stycket. Vid ändrade förhållanden kan fastställt slutligt länstal ändras av . 5 § Utifrån fastställt länstal enligt 4 § ska tillsammans med kommunerna inom länet avtala om och slutligt fastställa antalet nyanlända som ska tas emot för bosättning inom respektive kommun (kommuntal). Ingår samtliga kommuner inom länet inte sådant avtal ska fastställa slutligt kommuntal för varje kommun inom länet. Kommuntalen ska meddelas som bestämmer. Vid ändrade förhållanden kan fastställt slutligt kommuntal ändras av . Denna lag träder i kraft den XX. Undervisningen ska finnas att tillgå efter det att rätt till sfi inträtt. Om inte särskilda skäl finns, ska undervisningen kunna påbörjas inom tre månader.Varje kommun är skyldig att se till att de utlänningar som omfattas av lagen (200x:xxx) om introduktion för vissa nyanlända utlänningar kan påbörja under- visningen inom en månad från det att en anmälan till sfi-kurs inkommit till kommunen. lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 3 § skollagen (1985:1100)TPF1FPT ska ha följande lydelse. Varje kommun är skyldig att se till att sfi erbjuds de personer som anges i 6 §. Undervisningen skall finnas att tillgå efter det att rätt till sfi inträtt. Om inte särskilda skäl finns, skall undervisningen kunna påbörjas . Denna lag träder i kraft den XX. 1TP PT Lagen omtryckt 1997:1212. 2TP PT Senaste lydelse 1994:517. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 och 14 § sekretesslagen (1980:100)TPF1FPT ska ha följande lydelse. Sekretess gäller inom social- Sekretess gäller inom social- tjänsten för uppgift om enskilds tjänsten för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller röjas utan att den enskilde eller någon honom eller henne när- någon honom eller henne när- stående lider men. stående lider men. gäller dock inte beslut om gäller dock inte beslut om vård utan samtycke eller beslut vård utan samtycke eller beslut om sluten ungdomsvård. om sluten ungdomsvård. hinder av sekretessen får uppgift hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild som uppnått lämnas till enskild som uppnått av betydelse för att denne skall av betydelse för att denne ska få få vetskap om vilka hans eller vetskap om vilka hans eller hen- hennes biologiska föräldrar är. nes biologiska föräldrar är. Inom familjerådgivning gäller sekretess för uppgift som enskild har lämnat i förtroende eller som har inhämtats i sam- band med rådgivningen. om socialtjänst och den särskilda om socialtjänst och den sär- lagstiftningen om vård av unga skilda lagstiftningen om vård av och av missbrukare utan sam- unga och av missbrukare utan tycke samt verksamhet som i samtycke samt verksamhet som annat fall enligt lag handhas av i annat fall enligt lag handhas av 1TP PT Lagen omtryckt 1992:1474. 2TP PT Senaste lydelse 2007:1311. tjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av soci- alnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksam- het, verksamhet hos invandrarbyrå samt verksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Med socialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsö- kande och andra utlänningar, ärenden om tillstånd till par- kering för rörelsehindrade, ärenden om allmän omvårdnad hos nämnd med uppgift att bedriva patientnämndsverksam- het samt verksamhet enligt lag- stiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. tjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av soci- alnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksam- het, verksamhet hos invandrarbyrå samt verksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Med socialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsö- kande och andra utlänningar, ärenden om introduktionsersätt- ning för flyktingar och vissa andra utlänningar, ärenden om tillstånd till parkering för rörel- sehindrade, ärenden om allmän omvårdnad hos nämnd med uppgift att bedriva patient- nämndsverksamhet samt verk- samhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funk- tionshindrade. Sekretess gäller i verksamhet som avser omhändertagande av personakt enligt 7 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) eller 23 d § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Utan hinder av sekretessen får uppgift i verksamhet som avses i 7 kap. 5 § social- tjänstlagen lämnas till socialnämnd och uppgift i verksamhet som avses i 23 d § lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade lämnas till nämnd som avses i 22 § samma lag, om uppgiften behövs för handläggning av ärende eller genomförande av beslut om stöd- insatser, vård eller behandling och det är av synnerlig vikt att upp- giften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess enligt första stycket gäller inte 1. beslut i ärenden om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård, eller 2. beslut i fråga om omhändertagande eller återlämnande av personakt. Beträffande anmälan i ärende om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård gäller sekretess om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom eller henne närstående lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållan- det mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller orga- nisation av utlänningar. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess i verk- samhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt med- borgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. I verksamhet för kontroll över utlänningar gäller sekretess också för anmälan eller annan utsaga av enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon när- stående till honom eller henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Beträffande beslut i ärende som avses i detta stycke gäller sekretessen dock endast för uppgifter i skälen. Sekretessen enligt andra stycket gäller även hos myndighet som lämnar biträde i ett ärende eller verksamhet som avses där. Utöver vad som följer av för- Utöver vad som följer av för- sta stycket gäller sekretess hos sta stycket gäller sekretess 1. i ärende om statlig ersätt- 1. i ärende om statlig ersätt- ning för kostnader för motta- ning enligt lagen (200x:xxx) om gande av flyktingar och andra introduktion av vissa nyanlända utlänningar som inte gäller beslut uppehållstillstånd och av perso- om ersättning till enskild, ner som beviljats uppehållstill- stånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och 2. i verksamhet som avser 2. i verksamhet som avser medverkan till bosättning för medverkan till bosättning för 3TP PT Senaste lydelse 2007:628. personer som omfattas av 1, personer som omfattas av 1, och 3. i verksamhet av introduktionen av nyanlända för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Utöver vad som följer av för- sta stycket gäller sekretess i ärende om ersättning till enskild enligt lagen (200x:xxx) om introduktion av vissa nyanlända utlänningar för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till den enskilde lider men. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess hos och i verksamhet som avser mottagande och vidarebefordran av upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer som avses i Genèvekon- ventionerna rörande skydd för offren i inter- nationella väpnade konflikter och tilläggsprotokollen till konven- tionerna, för uppgift om enskilds vistelseort, hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Sekretess gäller, i den mån har godkänt avtal om detta med främmande stat eller mellanfolklig organisation, för uppgifter som avses i första och andra styckena och som en myndighet fått enligt avtalet. Föreskrifterna i 14 kap. 1–3 §§ får i fråga om denna sekretess inte tillämpas i strid med avtalet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst enligt första eller femte stycket enligt första eller sjätte stycket eller enligt 2 kap. 1 eller 2 § får eller enligt 2 kap. 1 eller 2 § får stycket lämnas till den nationella upplysningsbyrån enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i freds- tid och höjd beredskap och för- ordningen (1996:1475) om skyldighet att lämna upplys- ningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer. stycket lämnas till den nationella upplysningsbyrån enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i freds- tid och höjd beredskap och för- ordningen (1996:1475) om skyldighet att lämna upplys- ningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer. Denna lag träder i kraft den XX. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) att 3 kap. 3 § socialförsäkringslagen (1999:799) ska ha följande lydelse. Till den som enligt utlänningslagen (2005:716) behöver ha uppehållstillstånd i får förmåner enligt 1 och 2 §§ utges tidigast från och med den dag då ett sådant tillstånd börjar gälla men inte tillbaka än före det att tillstån- det beviljades. Om det finns synnerliga skäl, får förmåner utges även om uppehållstillstånd inte har beviljats. Förmåner enligt första stycket betalas inte ut för tid då bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har lämnats till den försäkrade om förmånerna är av motsvarande karaktär. Förmåner enligt 2 § 8 betalas inte ut för tid då bostadsersätt- ning enligt lagen (200x:xxx) om introduktion av vissa nyanlända utlänningar har lämnats till den försäkrade. Denna lag träder i kraft den XX. 1TP PT Senaste lydelse 2005:727. lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1994:137) ska ha följande lydelse. Bistånd enligt 13–19 §§ lämnas till utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 under förutsättning att de är registrerade vid en förläggning. Utlänningar som vistas på förläggning har rätt till bistånd även efter det att de har beviljats uppehållstillstånd, om de inte anvisats eller kunna utnyttja en anvisad plats i en kommun. Utlänningar som inte vistas på förläggning har rätt till bistånd även under en månad från den dag de har beviljats uppehållstill- stånd. Bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag betalas inte ut för tid då ersättning enligt lagen (200x:xxx) om introduktion av vissa nyanlända utlänningar har lämnats till utlänningen. Denna lag träder i kraft den XX. 1TP PT Senaste lydelse 1995:558. I denna lag avses med social- tjänst1. verksamhet enligt lagstift- ningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård utan samtycke av unga eller av missbrukare,2. verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av social- nämnd,3. verksamhet som i övrigt bedrivs av Statens institutions- styrelse,4. verksamhet hos invandrarbyrå,5. verksamhet enligt lagstift- ningen om stöd och service till vissa funktionshindrade,6. handläggning av ärenden om bistånd som lämnas av social- nämnd enligt lagstiftning om mottagande av asylsökande m.fl.,57 7Förslag till lag om ändring i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2001:454) ska ha följande lydelse. I denna lag avses med social- tjänst 1. verksamhet enligt lagstift- ningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård utan samtycke av unga eller av missbrukare, 2. verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av social- nämnd, 3. verksamhet som i övrigt bedrivs av Statens institutions- styrelse, 4. verksamhet hos invandrarbyrå, 5. verksamhet enligt lagstift- ningen om stöd och service till vissa funktionshindrade, 6. handläggning av ärenden om bistånd som lämnas av social- nämnd enligt lagstiftning om mottagande av asylsökande m.fl., 7. handläggning av ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlän- ningar, 1TP PT Senaste lydelse 2007:607. 8.handläggning av ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, och 9.verksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Med socialtjänst avses även tillsyn, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administra- tion av verksamhet som avses i första stycket 1-9. 7.handläggning av ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, och 8.verksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Med socialtjänst avses även tillsyn, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administra- tion av verksamhet som avses i första stycket 1-8. Denna lag träder i kraft den XX. Det nu gällande systemet för introduktionen av nyanlända har utformats och den här utredningen har tillsatts för att försöka finna en effektivare utformning av verksamheten. Kommunerna har burit det största ansvaret och kvaliteten i arbetet mellan de 290 kommunerna har varit mycket varierande beroende på bl.a. kommunernas resurser, storlek och arbetsmarknadsläge. Det finns också olika inriktningar på arbetet. Många kommuner har organiserat sitt introduktionsarbete under socialförvaltningen, vilket sannolikt präglat verksamheten i omhändertagande riktning. har flera kommuner lagt verksamheten under näringslivs- nämnden eller inrättat en särskild . Detta har naturligtvis medfört ökat fokus mot arbete. Det har ofta påpekats att eftersom huvudansvaret – rätt eller fel – har uppfattats ligga hos varje enskild kommun, så har andra myndigheter allt för gärna överlåtit även sina arbetsuppgifter till kommunerna. Detta har i sin tur tvingat kommunerna att ta på sig ett antal uppgifter som rimligtvis borde ha legat på andra, t.ex. Jag kan konstatera att många kommuner har gjort ett bra arbete . På nationell nivå har det genomförts en rad poli- tiska beslut, t.ex. instegsjobb, och utformats ett antal projekt t.ex. FNI (försöksverksamhet för nyanlända invandrare). Dessa förslag och verksamheter har byggt på insikten om vikten av att den nyan- lände snabbt kommer i arbete. Men trots exempel på framgångsrika verksamheter i enskilda kommuner finns det ett behov av en ny organisering av arbetet med fokus på snabb arbetsmarknads- etablering, självförsörjning och integration. Det finns ingen organisationslösning som kan lösa alla problem. Nya problem kommer att uppstå, nya beslut måste fattas också och nya försöksprojekt måste dras igång. Metoder måste alltid utvecklas och samverkan måste fungera mellan olika aktörer. Det kommer dessutom alltid att behövas ett systematiskt arbete i syfte att motverka fördomar och diskriminering. Målet för introduktionsarbetet är att (jag kallar för enkel- hetens skull den nyanlände för i fortsättningen) så snart det någonsin är möjligt ska vara i arbete eller utbildning som leder till egen försörjning eller ha ett eget företag. ska också ha lärt sig svenska och fått sådan information att hon kan förstå sitt nya hemland och dess kultur. Den principiella inriktningen för mitt arbete har varit att åstad- komma ett tydliggörande av Zahras eget ansvar, en tydlig ansvarsfördelning mellan aktörer, fler aktörer för konkurrens och kvalitetshöjning, valfrihet och utökad individualisering i arbetet. Jag har försökt skapa en organisation - eller en ram - som sedan ska fyllas av olika aktörer (myndigheter och privata organ) och åtgärder. Organisationen kräver att är aktiv och tar ansvar för sin försörjning. Att få tillstånd att bo i ska vara start- punkten för hennes nya liv. Ansvaret för Zahras framtid vilar främst på henne själv. Till sitt stöd får en fristående intro- duktionslots. Det är viktigt att markera att aktiviteter i form av svenskundervisning för invandrare (sfi), arbetspraktik och före- beredelser för val av lots har stor betydelse för möjligheterna att förkorta tiden och förbättra resultatet på introduktionsarbetet. Det är svårt att etablera sig i ett nytt land och all tid behöver tas tillvara. Det måste göras klart vilket ansvar och vilka uppgifter respek- tive aktör har. Detta sker genom de vanliga styrmedel som regeringen har, dvs. genom förordningar, instruktioner och reg- leringsbrev. Med en organisation som har tydliga befogenheter, resurser och ansvar är det i efterhand lätt att se vilka aktörer som gör goda insatser och vilka som presterar sämre. Min utgångspunkt är att det är bra för med invandring. behöver arbetskraft och det är fördelaktigt att få hit männi- skor med annan utbildning, andra erfarenheter och andra språk- kunskaper. Det nya och annorlunda kan stimulera utveckling och kan om det används rätt berika samhällslivet och öka vår konkurrenskraft i världen. Därmed kan invandringen bidra till att blir ett bättre land för alla att leva i. Många av de nyanlända är unga och välutbildade och kommer att vara på arbetsmarknaden . Ju tidigare de får fäste på arbetsmarknaden, desto mer kan de bidra till välfärdsutvecklingen. Det är inte svenska myndigheters uppgift att skapa lycka åt enskilda individer. Däremot är det en statlig uppgift att skapa för- utsättningar som gör det möjligt för individer att försörja sig och att se till att barn i får goda chanser att utbilda sig och utvecklas. För detta måste vi ha robusta system som håller under olika migrationsströmmar och vi måste kunna ta emot migrations- grupper med olika bakgrund. Vi måste rusta oss för att kunna dra nytta av den potential som finns. Det finns ingen motsättning i att vara flykting och att vara skyldig att försörja sig själv. De flesta kommer från kulturer där det är självklart att försörja sig själv genom arbete. Invandringen var huvudsakligen arbetskraftsinvandring. Invandrarna hade då högre förvärvsfrekvens än de infödda. satte i princip stopp för arbetskraftsinvandring. Detta inne- bar att de inflyttade kom av flyktingskäl och det måste i sin tur rimligtvis ha påverkat förvärvsfrekvensen. kom inte längre de, som hade kvalifikationer som företagen efterfrågade och hade upp- gifter för. beviljades tillstånd på helt andra grunder. Därmed tog också den byråkratiska processen över med väntetider, svensk- undervisning, kommunplacering osv. har delar av flyktinginvandringen dessutom kommit från länder med allt mer främmande kulturer och många har haft mycket bristfälliga utbildningar med i bagaget. Det gör introduktionsarbetet svårare. Men det finns betydande kunskaper och förmågor som kan mobili- seras med rätt introduktion. Den första person som invandraren mötte var ofta en arbetsgivare. Denne avlöstes av ett antal tjänstemän som tog hand om ett ärende. I praktiken har asylsökande hindrats att arbeta och långa utredningstider i asylärenden har bidragit till bidragsberoende i stället för självförsörjning. Överförandet av ansvaret för flyktingsmottagningen från till resulterade i att kontakten med arbetslivet kom ännu . Hela Sverige-strategin, som har övergivits, ledde till att flyktingar placerades främst med hänsyn till var det fanns lediga bostäder i stället för var det fanns lediga jobb. Det är uppenbart att alla som söker asyl inte är flyktingar enligt en strikt tolkning av reglerna. har vi skapat en process där flyktingskap har varit den enda möjligheten att få stanna och arbeta i . Den i har sedan varit ett långt förberedande för arbete och försörjning. Förberedelserna har ibland skett utifrån ett producentperspektiv, ibland utifrån ett omhändertagandeperspektiv. Flyktingar har blivit problem för myndigheter att hantera. Hade vi krävt egenförsörjning hade det sannolikt sett mycket annorlunda ut . Den omhän- dertagande attityd vi har haft har blivit ett problem både för de nyanlända och samhället. Detta har i sin tur skapat grogrund för organisationer som spekulerat i främlingsfientliga stämningar. Sådana var ovanliga . Omhändertagande skapar också gärna krav på perfektionism hos den som är omhändertagande och frustration när enskilda inte kan leva upp till förväntningarna. För flyktingarna har det resulterat i passivitet och utanförskap. När regeringen nu öppnar upp för arbetskraftsinvandring är det viktigt att vi inte skapar konstgjorda skillnader mellan arbetskraftsinvand- rare och nyanlända. Det finns stora faror om människor börjar se arbetskraftsinvandrare som en tillgång och nyanlända som ett problem. I de länder som lyckas bäst med integrationen gäller arbets- linjen. Man måste skaffa jobb för att försörja sig. Det är på arbets- platsen och genom arbetskamraterna som man får sin introduktion till samhällslivet, landets kultur osv. Det är genom egen försörjning som man får självförtroende, värdighet och känner samhörighet med sitt nya hemland. är det arbetslinjen som gäller också i . Den underlättas av att de som kommer är unga och har en lång aktiv tid på arbetsmarknaden framför sig. behöver arbetskraft på en mängd yrkesområden. Därför är det viktigt att vi inte fastnar i en kortsiktig planering som leder till att nyanlända hamnar i en viss kategori jobb, där det för tillfället råder brist på arbetskraft, medan arbetskraftsinvandrarna kan konkurrera på en annan arbetsmarknad. Alla nyanlända bör inte vara målgrupp för arbetslinjen på kort sikt. Att utgå från en planering som har som mål att den nyanlände ska kunna få en längre utbildning behöver inte stå i konflikt med kravet på hel eller delvis självförsörjning.