sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — Så även om universella insatser riktade till alla barnfamiljer kan tyckas vara kostsamma och inte verkar ge så stora effekter i upp- följningar har man stora möjligheter att förebygga ohälsa hos en stor grupp barn och ungdomar som ännu inte uppvisat några tidiga symptom. Stödjande insatser, som enbart riktas till familjer med tydliga problem i föräldraskapet, löper också risk att få en stigmatiserande effekt medan erfarenheterna från insatser till en bred målgrupp visar på att dessa också attraherar föräldrar med problem i föräldra- skapet. 5 (2008) och unga. 6Ett genusperspektiv på föräldrastöd Det har funnits en medveten strävan i att underlätta för både kvinnor och män att kombinera yrkeslivet med barn och familj. Utbyggd förskoleverksamhet, föräldrapenning och ett jämställt arbetsliv har varit viktiga verktyg i det arbetet. Målsättningen har också varit ett jämställt familjeliv där båda för- äldrarna tar ansvar och engagerar sig i barnen. Detta har bidragit till att synen på pappors delaktighet i föräldra- skapet har genomgått en stor förändring. var det knappast tal om att papporna skulle vara med vid förloss- ningen. Pappans roll i familjen var att då och då ge en hjälpande hand för att avlasta mamman. Utvecklingen mot ökad jämställdhet är gynnsam för barnets hälsa eftersom forskningen visar att en far som är engagerad i barnet främjar barnets psykiska hälsa och sociala anpassning1. I familjer där pappan har varit föräldraledig med det första barnet är benägenheten att skiljas lägre än i familjer där pappan inte varit föräldraledig.2 Även om utvecklingen går åt rätt håll uppnår pappornas uttag av föräldrapenningen av antalet dagar.3 Och även om könsfördelningen i mödrahälsovårdens föräldragrupper är rela- tivt jämn deltar inte av papporna vid något till- fälle i barnhälsovårdens föräldragrupper.4 Ur såväl ett barn- och familjeperspektiv som ur ett jämställdhetsperspektiv är det således angeläget att nå pappor med föräldrastödsinsatser. Därför ska också föräldrastödet, enligt kommittédirektiven, utformas så att kvinnor och män i lika hög grad ska vilja medverka, antingen individuellt 1Sarkadi, och (2004) Fäders betydelse för barns och ungdomars hälsa. 2Oláh (2001) Gendering family dynamics:the case of and . 4Bremberg (2004) Nya verktyg för föräldrar – förslag till nya former av föräldrastöd. Ett genusperspektiv på föräldrastöd eller i grupp. För att i högre utsträckning nå nyblivna och blivande fäder med föräldrastödjande insatser behövs mer kunskap om deras behov samt om hur de upplever kontakten med mödra- och barn- hälsovården. Blivande fäder känner sig ofta osynliga på MVC men de ut- trycker full förståelse för att det är den blivande modern som är huvudpersonen.5 Männen har emellertid enligt en studie6 lika många frågor och funderingar och är lika engagerade som den blivande modern. Hälften av de nyblivna papporna i studien be- skrev fina förlossningsupplevelser. För återstoden hade däremot förlossningen varit en negativ upplevelse beroende på känslor av skuld, hjälplöshet och utanförskap då deras partner hade haft en svår förlossning. I en avhandling7 om förlossningsrelaterad rädsla skriver författaren att såväl mammor som pappor kan bära på förlossningsrädslor men att endast mammornas rädslor diskuteras. Mäns farhågor pratar man inte högt om och de flesta blivande pappor väljer själva tystnadens väg. I artikeln En svans som bara får hänga med – föräldrautbildning ur ett manligt perspektiv8 ställs frågan: Hur länge kommer männen att fortsätta att bara följa med till föräldrautbildningen om de inte får utrymme för sin egen förberedelse? Ett önskemål från de män som intervjuades i studien var att få en egen kväll med en föreläsare/gruppledare som vänder sig till blivande pappor, med inriktning på deras situation. Också samtalsgrupper för enbart pappor upplevdes positivt av männen. Men, pappor som vill öka sin delaktighet och sitt engagemang i de små barnen, konfronteras ofta med en kvinnligt dominerad miljö. I en delrapport till , BVC ur ett genusperspektiv9 granskas väntrummen på ett trettiotal BVC på olika ställen i . Författarna skriver Nästan hälften av de BVC:er, som ingick i denna undersökning, var så genusmärkta att väntrummens budskap blev att pappor inte hörde hemma där – åtminstone inte i samma utsträckning som mammorna. I boken skärskådas olika roller med betydelse för barnet som pappan har. I slutkapitlet ställs frågor om vilka trender 5Sarkadi (2008) Föräldrastöd i – Vad, när och hur? Kartläggning och behovsinventering inför regeringens nationella strategi /2010. 6Rydén (2004). När kvinnor och män får barn. 7Eriksson (2006) Förlossningsrelaterad rädsla – en studie av kvinnors och mäns erfarenheter. 8Premberg (2005) En svans som bara får hänga med: föräldrautbildning ur manligt perspektiv. 9Sarkadi (2008) Föräldrastöd i – Vad, när och hur? Kartläggning och behovsinventering inför regeringens nationella strategi /2010. 10Hwang (2005) Pappapusslet. Ett genusperspektiv på föräldrastöd och tendenser i samhället som stöttar pappor och deras familjer. Hur uppmuntrar vi på bästa sätt pappor att vara engagerade i sina barns liv? Och är vi tillräckligt lyhörda för vad pappor vill? det går givetvis inte att ge ett svar på frågan hur vi kan stödja pappor som föräldrar. Svaret måste bli att man kan göra detta på många olika sätt, beroende på vilket perspektiv man ser det i. Det kan handla om stöd till pappan som förälder i relation till barnet, som medförälder tillsammans med barnets mamma, som make och man i relation till en partner och som medlem i en familj. Men det kan också handla om stöd till pappan som en del av ett socialt nätverk eller stöd till pappan i hans strävan att få ihop arbetsliv och familjeliv. (Pappapusslet, sid. 104) Särskilt det senare är något som man ofta bortser ifrån när olika slag av stöd till pappan diskuteras. Att få arbetsliv och familjeliv att fungera tillsammans är en viktig del av familjepusslet även när barnen blivit större. 7 Vilket stöd efterfrågar föräldrar? En given utgångspunkt för strategin är vad föräldrar till barn i olika åldrar faktiskt efterfrågar. Det är viktigt att möta föräldrars behov utifrån den situation de befinner sig i oavsett om barnet är litet eller har hunnit bli tonåring liksom om det enbart handlar om ett behov av information eller om mer omfattande stöd. Detta avsnitt bygger dels på tidigare forskning, dels på det underlag utredningen inhämtat såväl genom den behovsinventering och kartläggning av föräldrastöd som genomförts av hälsoinstitut,1 samt muntlig och skriftlig information från de hearings och andra möten som hållits med berörda aktörer. Några föräldragruppers behov uppmärksammas särskilt. Utred- ningen gör dock inga anspråk på att vara heltäckande när det gäller att beskriva föräldrars olika behov. Utgångspunkten är dock att alla ska kunna ta del av det generella föräldrastödet. En av de mer övergripande slutsatserna av flera intervjustudier bland föräldrar med barn i olika åldrar kring behov av stöd i för- äldraskapet, är vikten av att ha ett kontaktnät att kunna rådfråga och diskutera olika frågor med. I en studie bland blivande föräldrar beskrev många oro och att graviditeten inneburit en stor omställning.2 En del var oroliga för att de efter barnets födelse skulle känna sig ensamma i hemmet och sakna vuxenkontakter. Behovet av att ha ett bra kontaktnät som kan behållas även efter att barnet är fött framträdde tydligt. Föräldragrupper framstod som mycket betydelsefulla. Om- föderskor ville bli inbjudna till föräldragrupper för att kunna skapa 1Sarkadi (2008) Roligt, men krävande – att vara förälder i . En behovsinventering och kartläggning av föräldrastöd 2008. 2Widarsson, (2008) Föräldrars behov av stöd under graviditeten. Vilket stöd efterfrågar föräldrar? kontakter och samtal utifrån den nya rollen med syskon i familjen. Många önskade en fortsättning av föräldragrupperna även efter barnets födelse. Pappagrupper uppskattades mycket. Blivande pap- por beskrev ofta en upplevelse av att inte vara sedda hos barn- morskan vilket ledde till ett minskat intresse att närvara vid barn- morskebesöken. I en studie där föräldrar med barn intervjuades enskilt eller i fokusgrupper blev det tydligt att föräldrar ofta efterfrågar en fortsättning på det föräldrastöd som BVC givit. Många önskade att både föräldragrupp och kontakt med BVC skulle finnas kvar även efter att barnet fyllt 1 år.3 Öppna förskolan beskrevs av många som ett viktigt andningshål. Föräldrarna uttryckte även ett behov av fler mötesplatser där man på ett informellt och enkelt sätt kan komma i kontakt med andra föräldrar. Detta var särskilt viktigt för föräldrar med mindre väl utbyggt eget nätverk. I intervjuer med föräldrar till barn i låg och mellanstadiet4 fram- kom att många önskar mer informationsutbyte med andra föräldrar, intressanta föreläsningar i skolan och att föräldramöten ska innehålla mer diskussioner mellan föräldrar. Även här lyftes det egna nät- verkets betydelse fram som ett viktigt stöd, där de egna föräldrarna beskrevs som särskilt viktiga. Att många föräldrar har ett grundläggande behov av stöd i för- äldrarollen konstateras i en nyligen avslutad interventionsstudie5 på 18 BVC i län. Där beskrivs att likheterna i detta avseende är fler än skillnaderna mellan föräldrar som på gruppnivå har en bättre socioekonomisk situation och de som har det sämre. Såväl föräldrar från området med goda socioekonomiska förhållanden liksom föräldrar från det mer utsatta området hade parallellt med en i grunden positiv syn på sitt liv och sitt föräldra- skap, ett behov av stöd i föräldrarollen och sökte bekräftelse på att barnet utvecklades normalt och på att de själva fungerade som för- äldrar. 3Smeds (2008) Småbarnsföräldrars behov av stöd. 4Kerstis (2008) Skolbarnsföräldrar behov av stöd i föräldraskapet. 5Lagerberg, och (2008) Barnhälsovård i förändring (sid. 318). Vilket stöd efterfrågar föräldrar? 7.2Telefonintervjuer med 1 020 föräldrar till barn 0–18 år Telefonintervjuer med 1 020 föräldrar kring intresse för olika för- äldrastödjande aktiviteter6 visade att generellt sett är föräldrar med små barn (0–) allra mest intresserade av olika föräldrastöds- aktiviteter. Ett annat mer övergripande mönster är att mammorna visade ett större intresse för de olika föräldrastödjande aktivite- terna. Detta var särskilt tydligt bland föräldrarna till de äldre barnen. Hos föräldrarna till de yngsta barnen (0–) fanns ett stort in- tresse för en gemensam träfflokal där av mammorna och drygt hälften av papporna var intresserade. Likaså visade av föräldrarna i denna åldersgrupp intresse för föräldrautbildning i grupp. Hälften av föräldrarna var intresserade av individuell rådgiv- ning av familjerådgivare och av föräldratelefon. Intresse för en sajt på internet fanns hos av föräldrarna. En knapp tredjedel av föräldrarna till de yngsta barnen var intresse- rade av webbaserad kurs. Av föräldrar till barn 3–var intresset relativt jämnt fördelat över alla de olika alternativen. var intresserade av en träfflokal för föräldrar, föräldrautbildning i grupp, individuell råd- givning av familjerådgivare samt av föräldratelefon. En fjärdedel var intresserade av att delta i en webbaserad kurs. Intervjuer med föräldrar till de äldre barnen och tonåringarna (10–) visar att var intresserade av att delta i föräld- rautbildning i grupp. Här var dock intresset hos mammorna högre där nästan hälften () var intresserade jämfört av papporna. Likaså var av mammorna intresserade av att delta i en webbaserad kurs jämfört av papporna. Drygt en tredjedel av föräldrarna till de äldre barnen var intressera- de av att besöka en träfflokal och visade intresse för individuell rådgivning av familjerådgivare och för föräldra- telefon. Resultaten av telefonintervjuerna stämmer väl överens med en enkätundersökning som FHI genomförde 2003 bland 4 000 slump- mässigt valda föräldrar7 till barn 0–. Drygt hälften (52 pro- cent) dvs. 2 077 föräldrar besvarade enkäten. De grupper som hade högre bortfall var män, utlandsfödda och personer ur den lägsta 6Eriksson och Bremberg (2008) Kartläggning av föräldrars erfarenhet och intresse av föräldrastöd. 7Bremberg (2004) Nya verktyg för föräldrar. Vilket stöd efterfrågar föräldrar? Med reservation för det höga bortfallet, vilket eventuellt kan innebära en osäkerhet i hur resultaten kan tolkas, tydliggörs att ett stort intresse finns för föräldrastöd. En mer över- gripande slutsats av studien är att tre former av stöd intresserar av alla föräldrar; strukturerade föräldragrupper, informa- tion via media (TV, radio, böcker och tidskrifter) och telefonråd- givning. Högutbildade var mer intresserade av information via böcker och tidskrifter medan de andra ovan nämnda formerna av stöd tilltalade män och kvinnor, personer med olika lång utbildning på ett likvärdigt sätt. FHI konstaterade också att intresset för strukturerade föräldragrupper var nästan så stort som andelen föräldrar med erfarenhet av detta. 7.3Behov av stöd hos föräldrar till tonåringar Att vara förälder till ett barn i puberteten är inte lätt. Många ton- åringar utmanar sina föräldrar genom att testa gränser för vad de får göra och inte medan andra sluter sig inom sig själva. För många föräldrar är det svårt att veta hur man ska förhålla sig till de nya situationer som man ställs inför. Det kan handla om allt från läxläs- ning och utetider till alkohol, internetanvändning, droger och sex- och samlevnad. Kamrater, ungdomskultur och media tar en allt större plats i en ung människas liv och föräldrars påverkan minskar i betydelse. Behovet av stöd till föräldrar till tonåringar kan gälla frågor och information om samhällets och kamraternas påverkan och om det egna barnets utveckling. Många föräldrar uttrycker också behov av att få diskutera gemensamma förhållningssätt med kamraters föräldrar. I en studie bland tonårsföräldrar (både ensamföräldrar och föräldrar i parförhållanden) som initierats av Makalösa föräldrar8 framträder ett stort behov av att ha ett nätverk av andra föräldrar till tonåringar att prata med, jämföra vilka gränser och regler som kan vara rimliga och få information om tonårsvärlden från andra håll än bara genom sin egen tonåring.9 8Makalösa föräldrar är en ideell förening. Övergripande mål för organisationen är att samla och stärka ensamföräldern samt att synliggöra ensamföräldraskapet. För mer info se 9Broms (2008) Lika för alla? En studie kring tonårsföräldrar och deras tonåringar i . Vilket stöd efterfrågar föräldrar? 7.4Intervjuer med pappor kring behov av stöd I enskilda intervjuer och fokusgrupper med pappor framkom att en del av dem inte var nöjda med MVC/BVC. En viss ambivalens till att delta i föräldragrupper framkom som de som deltagit ofta var väldigt nöjda. På samma sätt fanns en tveksamhet inför att besöka öppna förskolan medan de som varit där ofta var mycket positiva. Pappadagar på öppna förskolan efterlystes liksom träffar på tider som passar även den förälder som arbetar. Barnets mamma beskrevs ofta av papporna som den som ger det största stödet liksom de egna föräldrarna. Önskemål framkom om att BVC skulle följa med längre upp liksom önskemål om kontinuitet vad gäller personal. Papporna önskade också ofta mer praktisk kunskap, fakta om barnets utveckling och information om relevanta forskningsresultat. Några pappor pratade även om vikten av personlig utveckling och mognad för att klara av papparollen. Papporna talade ogärna i termer av behov av stöd. För många av dem framstod det ofta som viktigt att själv aktivt välja att delta i någon verksamhet och att det som erbjuds inte får uppfattas som något man känner sig tvingad in i. 7.5Ensamstående föräldrars behov av stöd Det finns tydliga skillnader mellan livsvillkoren för parfamiljer och familjer med ensamstående föräldrar. Detta gäller inte bara ekono- min utan även möjligheter att skapa fungerande nätverk runt familjen. Att kombinera familjelivet med arbetslivet är en fråga som kan vara svår i många familjer men som kan få extra aktualitet i enföräldersfamiljer. En rapport från Makalösa Föräldrar visar att nästan hälften av alla ensamstående föräldrar upplever att kombi- nationen är svår. Ensamstående föräldrar har på grund av familjens osäkra ekonomi betydligt större problem med oro, stress och sömnsvårigheter.10 I rapporten beskrivs 15 åtgärder för bättre hälsa, bland annat ser man behov av psykolog på MVC/BVC, fler mötes- platser där föräldrar kan samtala i grupp, föräldrastöd som är lätt- tillgängligt och normaliserat. För att möjliggöra för ensamstående föräldrar att delta i föräld- ragrupp kan hjälp med att ordna barntillsynen behövas. 10 Makalösa Föräldrar (2008) 15 åtgärder för bättre hälsa. En rapport om ensamstående föräldrars hälsa. Vilket stöd efterfrågar föräldrar? 7.6Behov av stöd hos föräldrar med bristfälliga kunskaper om det svenska samhället För föräldrar som inte förstår svenska tillräckligt bra kan föräldra- grupper på det egna språket ibland behöva anordnas. är det viktigt att vara medveten om att blandade föräldragrupper fyller en integrerande funktion där erfarenhetsutbytet gynnar både svenska och utlandsfödda föräldrar. kan en tolk räcka för att utlandsfödda föräldrar ska kunna få del av det föräldrastöd som samhället kan erbjuda. Flera invandrarföreningar har organiserat föräldrastödjande verksamheter i kommuner och stadsdelar med utgångspunkt från lokala behov. Många har som ambition att främja jämställdhet, motverka våld och sprida kunskap om och konventionen om mänskliga rättigheter till sina medlemmar. En intervjustudie bland föräldrar som kommit till i vuxen ålder11 kring behov av föräldrastödsinsatser framhålls vikten av att se dessa föräldrar som den heterogena grupp de är. Det man utifrån den specifika situation det innebär att vara i ett annat land kan ha gemensamt är de svårigheter det innebär att inte ha familj, släkt och vänner tillgängliga i det vardagliga sociala nätverket. Insatser för att främja det sociala stödet beskrivs som viktiga och att de insatser som erbjuds ska underlätta integrationen. Mötes- platser som öppna förskolan beskrivs som viktiga både för kontakt med andra föräldrar, för språkutveckling och för att kunna få råd av experter. 7.7Behov av stöd hos föräldrar med funktions- nedsättning och hos föräldrar till barn med funktionsnedsättning Enligt för döva, hörselskadade och språkstörda barn har 4–av alla barn någon form av funktionsnedsättning. Bland föräldrar med funktionsnedsättning och föräldrar till barn med funktionsnedsättning finns stora grupper som inte nås av det generella föräldrastödet. Föräldrar till barn med funktionsnedsätt- ning har oavsett denna många gemensamma behov. 11 Väfors och (2008) Invandrarföräldrars behov av föräldrastödsinsatser. Vilket stöd efterfrågar föräldrar? De många läkar- och myndighetskontakter funktionsnedsätt- ningen medför tar ofta så stor kraft och ork i anspråk att det påverkar föräldraskapet och möjligheten att sköta ett arbete. RBU (barn och ungdomar) har i en undersökning visat att familjer med barn med funktionsnedsättning i genomsnitt har 17 olika personer/funktioner att förhålla sig till. För vissa familjer kan det till och med vara upp till 60 olika kon- takter.12 I en studie av vilket stöd föräldrar till barn med utvecklingsstör- ningar önskar13 föreslås att en karläggning av samarbetet mellan myndigheter görs, att information till föräldrar om mötesplatser ges liksom informationsmaterial till föräldrar och personal på svenska och på andra språk. Enligt företrädare för både handikapporganisationer och profes- sioner saknas kunskap om vad funktionsnedsättningen innebär för föräldraskapet inom såväl BVC, övrig primärvård som i specialist- sjukvården. Ett önskemål som framkommit under utredningens kontakter med handikapporganisationerna är att BVC skulle ha ansvar för att slussa föräldrar med funktionsnedsättning eller för- äldrar till barn med funktionsnedsättning vidare till en kontakt- person eller till föreningar där föräldrar med likartade behov kan träffas. Handikapporganisationerna fyller en mycket viktig funktion när det gäller föräldrastöd till sina egna medlemmar och vill medverka i ett generellt utbud av föräldrastöd. Det förutsätter en behovs- inventering på lokal nivå, och ett utvecklat samarbete på lokal, regional och nationell nivå. 7.8Adoptivföräldrars behov av stöd I samband med internationell adoption har samhället ett särskilt ansvar för att barnet kommer till väl förberedda familjer. Att ta emot ett barn vars bakgrund är okänd ställer stora krav på adop- tivföräldrarna. Alla som vill ansöka om medgivande om att få ta emot ett barn för adoption från utlandet ska ha ett medgivande från socialnämnden. Innan ett medgivande får lämnas ska de sökande ha deltagit i en av kommunen anvisad lämplig föräldrautbildning. barn och ungdomars (2008) Men dom har ju fått det så bra? 13Olsson och (2008) Man måste vara stark och kunnig. Föräldrar till yngre barn med utvecklingsstörning berättar om föräldrastöd . Vilket stöd efterfrågar föräldrar? Familjecentraler och öppen förskola fyller en särskilt viktig funktion för adoptivföräldrar eftersom många barn adopteras när de är gamla. Adoptivföräldrarna har därför ofta inte möjlighet att delta i mödra- och barnhälsovårdens föräldragrupper. Förskoleåren blir ofta föräldrarnas och barnens första tid tillsam- mans. På familjecentralen och i den öppna förskolan får barnet leka med andra barn tillsammans med sin nya förälder och föräldern ges möjlighet att utbyta erfarenheter med personal och andra föräldrar. Föräldrar till adopterade barn ställs i stort inför samma situatio- ner i sitt föräldraskap som biologiska föräldrar. Adoptivföräldrar kan dessutom ha behov av att träffa andra med liknande erfaren- heter. I många kommuner anordnas därför särskilda föräldragrup- per för adoptivföräldrar. Föräldrakurser eller föräldragrupper anordnas även i adoptionsorganisationernas och studieförbundens regi. 8 Arenor för föräldrastöd I detta avsnitt presenteras olika arenor där föräldrastöd ges. Avsikten är att ge en bakgrund till utredningens förslag som presenteras i strategikapitlet om hur föräldrastödet kan utvecklas. Kapitlet bygger dels på tidigare forskning, dels på det underlag utredningen inhämtat ifrån och Socialsty- relsen samt på kunskap och erfarenheter som förmedlats i de olika hearings och andra möten som hållits. En mer övergripande slutsats är att merparten av det generella föräldrastöd som erbjuds finns inom mödra- och barnhälso- vården. När barnen har börjat i förskola och under skolåren är ut- budet av generellt föräldrastöd exempelvis i form av föräldragrup- per betydligt mer sparsamt. I erbjuds föräldrar stöd under graviditet och spädbarnstid inom mödra- barnhälsovård, på öppna förskolor och vid familje- centraler. I en rapport som tagits fram av olika professionsföreträdare2 för mödra- och barnhälsovården beskrivs ett omfattande folkhälso- arbete med ett väl integrerat föräldrastöd inom ramen för mödra- och barnhälsovården . Här framhålls att föräldrastöd ska bygga på föräldrars egna resurser, stärka deras tillit till sin egen förmåga samt vara anpassat till både mäns och kvinnors behov. Målsättning- en med mödra- och barnhälsovårdens föräldrastöd beskrivs vara att erbjuda kunskap, reflexion och möjlighet till kontakt och gemen- 1Mödra- och barnhälsovård förkortas i utredningen och BVC. 2Svenska barnmorskeförbundet, för obstetrik och gynekologi, i , för barnsjuksköterskor, barnhälsovårdspsykologernas yrkesförening samt (2007) Tidigt föräldrastöd – en fördjupad analys av det tidiga föräldrastödet inom mödra- och barnhälso- vården. Arenor för föräldrastöd SOU 2008:131 skap till blivande och nyblivna föräldrar samt att generella och riktade stödinsatser ska erbjudas alla föräldrar individuellt eller i grupp.