sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — I en verksamhetsuppföljning av föräldrastöds- programmet Komet i angav cirka hälften av de till- frågade föräldrarna att de fått information om programmet från förskolan och skolan. Vid skolans föräldramöten får lärarna möjlighet att informera och diskutera med föräldrarna om arbetet i skolan, ordningsregler etc. Men föräldramöten kan också vara utmärkta tillfällen för för- äldrarna i en skolklass att träffas och lära känna varandra, utbyta erfarenheter och diskutera månadspeng, läggtider och förhållnings- sätt till alkohol. Föräldrasammankomster i form av cafédiskus- sioner, temakvällar med medverkan av närpolis, fältassistenter med 31Barnombudsmannen, , . (2002) Elevhälsa. Rapport från enkätundersökning bland skolsköterskor, skolpsykologer och skolkuratorer. 32Barnombudsmannen (2007) , färdiga, gå! Om de yngsta medborgarna och deras rättigheter. flera, utställningar av elevers projektarbeten, skolteater och musik- kvällar är exempel på former för föräldraträffar som har möjlighet att ge tillfällen till kontakt mellan föräldrar och mellan skola och föräldrar. I en studie där föräldrar till barn i låg- och mellanstadiet intervjuades framkom att många föräldrar önskar mer informa- tionsutbyte med andra föräldrar, intressanta föreläsningar i skolan och att föräldramöten ska innehålla mer diskussioner mellan för- äldrar.33 Några exempel på föräldrasamverkan i skolan I Tallbohovsskolan i finns en särskild person anställd som en länk mellan föräldrar och skola i syfte att skapa ett väl funge- rande samarbete med föräldrarna. Funktionen är knuten till skol- ledningen och är ett extra stöd till lärarna. Genom hembesök och personliga inbjudningar till föräldrarna att besöka skolan skapas en positiv kontakt med föräldrarna. I skolans lokaler anordnas knyt- kalas i klasserna och för hela skolan. Olika studiecirklar, som ibland leds av föräldrar, genomförs utifrån föräldrarnas önskemål. I skolor är målet att skolan ska vara tillgänglig för alla. Efter skoldagens slut finns en ungdomsgård på skolan som är öppen mellan sex och nio i veckorna, till klockan 22.00 på fredagar och till klockan 23.00 på lördagar. För föräldrar utgör skolan en mötesplats med olika program och . Det kan t.ex. vara föreläsningar, diskussionsaftnar, matlagning det finns ett IT- café och man har haft en föräldra- och personalkör. Utredningen har i möten med företrädare för kommuner och professioner diskuterat förskoleverksamhetens och skolans roll vad gäller det direkta stödet i föräldraskapet. En väl fungerande för- skoleverksamhet och skola med välutvecklad föräldrasamverkan ger föräldrar indirekt stöd i sitt föräldraskap. 33 (2008) Skolbarnsföräldrars behov av stöd i föräldraskapet. Det finns ca 226 ungdomsmottagningar i landet.34 Ungdomsmot- tagningens huvudmän är som regel landsting eller kommuner och landsting tillsammans. Enligt FSUM:s (föreningen domsmottagningar) policyprogram är ungdomsmottagningarnas övergripande mål att främja fysisk och psykisk hälsa, stärka ung- domar i identitetsutvecklingen så att de kan hantera sin sexualitet, före- bygga oönskade graviditeter, och sexuellt överförbara infektioner.35 Utgångspunkten för ungdomsmottagningarnas arbete är frivillig- het. För att kallas ungdomsmottagning ska personalen enligt FUMS policy, bestå av minst en barnmorska, kurator eller psykolog och läkare. Personalen arbetar utifrån en helhetssyn, vilket innebär att de försöker förstå ungdomarna utifrån deras sociala sammanhang. Det förutsätter ett nära samarbete mellan de olika professionerna och god kunskap om varandras yrkesområden. En förutsättning för att kunna hjälpa ungdomar är att persona- len är väl insatt i hur ungdomarnas vardag ser ut, nya företeelser och hur ungdomskulturen utvecklas. För många ungdomar kan det vara känsligt att uppsöka ungdomsmottagningen av integritetsskäl. Därför är det viktigt att mottagningarna har egna och lättillgängliga lokaler. Arbetet på en ungdomsmottagning består av individuella samtal, undersökning, behandling, gruppverksamhet och utåtriktat arbete somt till exempel information i skolorna och genom studie- besök av skolklasser på mottagningarna. Eftersom ungdomsmottagningarna inte är en lagstadgad verk- samhet är den mycket sårbar för ekonomiska nedskärningar. Ur ett folkhälsoperspektiv är det utåtriktade arbetet lika viktigt som det individuella, men i tider av ekonomiska neddragningar försvinner ofta det utåtriktade. Vanliga frågeställningar som personalen möter från ungdomar är t.ex. frågor om sexuell utveckling, preventivmedel, graviditet/abort, könsroller, jämställdhetsfrågor, identitetsutveckling, psykisk hälsa, relationer och nätverk, kulturrelaterade frågeställningar och livs- stilsfrågor.36 Ungdomsmottagningarna kan enligt FSUM:s policyprogram för Ungdomsmottagningar fungera som en lokal kunskaps- 34Flera mottagningar har filialer vilket gör att det är svårt att ange en exakt siffra 36Enligt FSUM:s policyprogram. bank dit omvärlden kan vända sig för att skaffa information, utbild- ning och konsultation i ungdomsfrågor. Vid en hearing som anordnats av utredningen framgick att det händer att föräldrar kontaktar ungdomsmottagningar för att fråga om råd angående sina tonåringar, trots att ungdomsmottagningarna är riktade direkt till ungdomar. Utredningen anser att ungdomsmottagningarnas kompetens bör kunna spela en viktig roll i en lokal struktur för föräldrastöd. är den myndighet som har ett övergripande sam- hällsansvar för barns och ungas uppväxtvillkor. I Socialtjänstlagen beskrivs bland annat skyldighet att främja förut- sättningarna för goda miljöer och levnadsförhållanden och att sam- verka med andra aktörer i kommunen. Av den inventering av vilka metoder som används i olika verk- samheter när det gäller förebyggande arbete, tidig upptäckt och tidiga insatser för barn och unga som riskerar att utveckla psykisk ohälsa som genomförts av Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (UPP-centrum) vid ,37 framgår att är den verksamhet som använder sig av flest metoder för förebyggan- de och tidiga insatser i förhållande till andra. Inventeringen visar också att en stor del av det föräldrastödjande arbete som bedrivs i kommunerna utgår från individ- och familjeomsorg. har både öppna föräldrastödjande verksamheter och riktade verksamheter till grupper som har särskilda behov av stöd i sitt föräldraskap. Såväl strukturerade program i grupp som individuell rådgivning i egna lokaler eller på familjecentraler före- kommer. Ofta är öppna föräldrastödjande verksam- heter förlagda till Familjecentraler. I t.ex. i finns på familjecentralen en öppen verksamhet, Föräldraråd- givningen för föräldrar med barn 0–. Vidare erbjuder stads- delen ett strukturerat föräldrastödsprogram till föräldrar med barn 3–och till föräldrar med barn 13–. Inom ramen för individ- och familjeomsorg arrangeras ofta riktat föräldrastöd till vissa grupper. 37 (2008) Metoder som används för att förebygga psykisk ohälsa hos barn. En nationell inventering i kommuner och landsting. handla om gruppverksamhet till unga mammor, eller föräldrar med begåvningshandikapp. Utredningen ser positivt på den utveckling som pågår inom med en förskjutning mot service och allt fler öppna verksamheter. Som exempel kan nämnas kommun som arbetar medvetet i den riktningen. 8.10Ungdomsmottagningen på nätet (UMO) lanserades en virtuell ungdomsmottagning på uppdrag av regeringen, via och Sjukvårdsrådgiv- ningen . Ungdomsmottagningen på nätet (UMO) ska ge ungdomar lättillgänglig och korrekt information och möjlighet att ställa frågor till experter. Frågorna kommer att kategoriseras vilket ger ungdomar i allmänhet möjlighet att ta del av frågor och svar som intresserar dem. lanseras internetportalen Vård på webben och den virtuella ungdomsmottagningen kommer därmed att flyttas dit. Internet har möjlighet att fylla flera funktioner för föräldrar, till exempel att vara en mötesplats på nätet, diskussionsforum, kun- skapsspridare och ett forum för föräldrar som annars sällan kom- mer till tals. En undersökning38 om föräldrars syn på internets roll i föräldra- stödjande syfte visade att 3 av 10 föräldrar använder internet minst en gång för att få information om föräldraskap. Möjlig- het att ställa frågor till en expert är det som lockar flest vad gäller föräldrastöd på internet. Särskilt stort var intresset bland föräldrar med barn 0–. För föräldrar till skolbarn kan internet t.ex. användas för att ta emot information om barnets frånvaro, få veckobrev, klasslistor och inbjudningar till föräldramöten. Nya webbsidor som bygger på den senaste tekniken och vänder sig till föräldrar kommer att utvecklas. En sökning på Google med sökordet föräldrastöd ger cirka 38 000 träffar. Tillgången till information är dock inte liktydig med ökad kunskap. Man kan behöva hjälp att i det enorma utbud som finns navigera sig fram till 38 och (2008) Kartläggning av föräldrars erfarenhet och intresse av föräldrastöd. den information och kunskap som man eftersöker. Utvecklingen går snabbt och allt fler föräldrasajter med mer eller mindre kvali- tetsgranskad information sprids. Det är därför svårt att värdera kvaliteten i den information eller kunskap man hittar på nätet. Growing People är en webbplats om barn och föräldrar som utvecklats och drivs i samarbete med yrkesorganisationerna för barnläkare, barnsjuksköterskor, barnmorskor och gynekologer. Platsen riktar sig till blivande föräldrar, föräldrar och personal och besöks av drygt 260 000 personer . På tjänsten Fråga experten får föräldrar svar på frågor från 40 olika experter som rör allt från graviditet till tonårsproblem. har 2 500 frågor besvarats. Webbplatsen som drivs av ideella krafter är hotad av nedläggning. Både myndigheter och professionsföreträ- dare har uttalat önskemål om att sajten borde permanentas. lanseras som tidigare nämnts internetportalen Vård på web- ben. Utredningen menar därför att en utredning borde undersöka förutsättningen för att flytta Growing People till Vård på webben. fick regeringens uppdrag att bygga upp en webbportal till vuxna om barn. Avsikten är att portalen ska hjälpa föräldrar att få svar på de vanligaste frågor som brukar ställas i den egna föräldratelefonen. Det handlar ofta om skilsmässor, boende, umgänge och psykisk ohälsa hos barn. Webbsidan kommer att ha länkar till andra föräldrasidor och intentioner är att experter ska bjudas in för att besvara frågor om barn från föräldrar och andra vuxna. Den bör också ge möjlighet att bevaka kvaliteten i de populä- raste sidorna genom att redovisa i vilken utsträckning man uppger sina källor och vilka kompetenser som står bakom innehållet på sidan. Informationen måste vara tillgänglig för alla och länka till mer specialiserade sidor. Utredningens underlag visar att intresset för föräldrastöd via internet är stort hos föräldrar med barn i olika åldrar.39 Nya webb- 39 och (2008) Kartläggning av föräldrars erfarenhet och intresse av föräldrastöd. sidor som bygger på den senaste tekniken och vänder sig till föräld- rar utvecklas kontinuerligt. Tillgången till information är dock inte liktydig med ökad kunskap och hjälp i att navigera i det stora utbud som finns kan behövas. Det finns ett behov av en föräldraportal där föräldrar kan hitta kvalitetsbedömd information. 8.12En virtuell familjecentral för tonårsföräldrar En utvecklingsmöjlighet är en virtuell familjecentral för tonårsför- äldrar. Föräldrar med tonårsbarn kan både ha behov av erfarenhets- utbyte med andra föräldrar och rådgivning från professionella eller andra med erfarenhet av tonåringar. Men jämfört med familje- centraler för de små barnen kräver en tonårscentral samverkan både mellan fler professioner (till exempel socialtjänst, pedagogisk personal, studie- och yrkesvägledare, psykolog, fritidsledare, när- polis) och fler ideella organisationer som har verksamhet för ton- åringar (idrottsföreningar, trossamfund, nykterhetsrörelser med flera). Ofta finns det redan en utvecklad samverkan mellan dessa men sannolikt skulle det underlätta för tonårsföräldrar om de olika aktörerna också kan utveckla ett gemensamt forum för stöd, råd och information till föräldrarna. Även om alla inte rent fysiskt kan samlokalisera sina verksamheter efter familjecentralsmodell bör det vara möjligt att utveckla en virtuell tonårscentral för tonårsför- äldrar. Det kan i ett första steg ske i form av en gemensam sajt på kommunens hemsida. Där kan de olika aktörerna presentera sina verksamheter och ge råd och aktuell information i frågor som rör kommunens olika tonårsgrupper. Sajten kan till exempel innehålla information om platser där ungdomsfester är vanliga samt hänvisa till föräldrastödprogram och mötesplatser för föräldrar till ton- åringar. Den kan också ge råd inför nyår, lucia och skolavslut- ningen samt upplysa om langning och olika trender som rör drog- användning. Sajten bör även ge möjlighet för föräldrar att ställa frågor till experter. Om det praktiskt går att ordna är det givetvis en fördel om föräldrar också kan ringa till tonårscentralens professionella team. Ett telefonväktarprogram där tonårscentralens olika pro- fessioner och företrädare för ideella organisationer finns represen- terade i panelen skulle kunna vara ett regelbundet program i lokal- radion för att stimulera till debatt och diskussion i kommunen. Rådgivning per telefon är ett effektivt sätt att förebygga problem- utveckling. Vissa problem kan lösas direkt genom ett telefonsamtal och andra frågor kan på ett tidigt stadium hänvisas vidare. På lokal nivå förekommer bland annat att socialförvaltningar, BUP-mottag- ningar, Familjerådgivning, Barnavårdscentraler och ideella organi- sationer erbjuder rådgivning per telefon till föräldrar. Många föräldrar uttrycker ett starkt intresse för föräldrastöd i form av telefonrådgivning. Det framgår av de telefonintervjuer som genomförts med 1 020 föräldrar att ett stort intresse finns för för- äldratelefon.40 av föräldrarna var intresserade av detta. Intresset för rådgivning per telefon skilde sig inte särskilt mycket åt mellan föräldrar till små respektive stora barn. I har bland annat (Barnens rätt i samhället), och sfph () nationella linjer för telefonrådgivning till föräldrar. Sfph´s telefonlinje bemannas av professionella socionomer och psykologer, telefonlinje bemannas av anställda inom och Rädda Barnens telefon av ideella krafter. uppgav de tre organisationerna var för sig att de flesta telefonsamtal handlade om skilsmässa, familjekonflikter och osäkerhet i föräldrarollen.41 Av de drygt 2 800 samtal som kom in till vuxentelefon handlade om oro för barns psykiska hälsa, om problem i föräldrarollen och om skilsmässoproblem. Nationella hjälplinjen är en telefonjour för människor i psykisk kris eller andra svåra livssituationer och deras närstående. Samtalen är kostnadsfria och sker helt anonymt. Telefonrådgivaren är pro- fessionellt verksam psykolog, socionom eller psykiatrisjuk- sköterska som har tystnadsplikt. En tredjedel av de samtal som kommer in till hjälplinjen gäller relationsproblem och oro för när- stående. Nationella hjälplinjen drivs av åtta patient-, brukar- och anhörigföreningar. Nationella hjälplinjen samarbetar med andra telefonlinjer och bedriver bland annat utbildning i samtalsmetodik. Personalen har djupgående erfarenhet av samtalsrådgivning. Hjälp- linjen har ett uppbyggt kansli och en växel med kapacitet att utveckla ytterligare en linje för föräldrastöd. 40Eriksson och Bremberg (2008) Kartläggning av föräldrars erfarenhet och intresse av föräldrastöd. 41Bremberg,(2004) Nya Verktyg för föräldrar. Det finns olika samlingsnamn för självständiga, icke vinstdrivande organisationer. I den här rapporten har vi valt att använda sam- lingsbegreppet ideella organisationer. Det kan vara allt från stora rikstäckande organisationer till små lokala föreningar. Folkrörelser, kyrkor och samfund, handikapp- och invandrarorganisationer, barnrättsorganisationer, humanitära organisationer och organisa- tioner/stiftelser som ägnar sig åt vård och omsorg är några exempel. Den ideella sektorn är en aktör för ökad mångfald och nöd- vändig för människors möjlighet att påverka sin egen vardag. I ett väl fungerande välfärdssamhälle är offentlig och ideell sektor kom- pletterande aktörer. Föräldrastöd är ett bra exempel på ett område där föreningar, organisationer, olika trossamfund och studieför- bund kan erbjuda intresserade föräldrar möjligheter till aktiviteter där de själva är viktiga aktörer. Ideella organisationer står för ett omfattande stöd till föräldrar genom till exempel kurser, föräldragrupper, telefonrådgivning, råd- givning på internet, familjerådgivning, föreläsningar, föräldrainter- nat för par och ensamstående med mera. Flera organisationer erbjuder stöd både via anställda, som är professionella, och via fri- villigarbetare, vilket gör verksamheterna flexibla. Genom att vara väl förtrogna med sina egna medlemmars behov och viljeinriktning har många ideella organisationer andra förutsättningar än offentliga aktörer att erbjuda stöd både till sin egen målgrupp och till en vidare krets. Ideella organisationer som samlar grupper med lik- artade intressen och behov har i sin verksamhet möjligheter som offentlig sektor saknar. Ofta deltar frivilliga med liknande erfaren- heter som deltagarna i verksamheten, vilket medför ett särskilt mervärde. Studieförbunden erbjuder bland annat föräldrautbildning i olika evidensbaserade program (ABF, Bilda, , Med- , bildningsverksamhet, Sensus, Studiefrämjandet, Vuxenskolan). Se kapitel 11. Att samarbetet mellan offentlig och ideell sektor fungerar väl är en förutsättning för att alla föräldrar ska nås av erbjudandet om stöd i sitt föräldraskap. har det funnits vattentäta skott mellan dessa sektorer men vill alltfler kommuner och regioner skapa möjligheter för människor att vara mer delaktiga. tecknades en nationell överenskommelse mel- lan regeringen, kommuner och Landsting (SKL) och ett stort antal idéburna organisationer där regeringen deklarerade att det offentliga är ett komplement till all den goda verksamhet som utförs i den ideella sektorn.42 Målsättningen med överenskommel- sen är att stärka den ideella sektorns roll i samhället. Över- enskommelsen innehåller sex gemensamma principer för sam- verkan. En viktig förutsättning för att samverkan ska fungera mellan offentlig och ideell sektor är att man har respekt för varandras olika roller och att gränsdragningen mellan den offentliga och den ideella sektorn är tydlig. Därför behövs möten där man träffas över grän- serna och beskriver sina verksamheter och bygger upp en förståelse för hur de kan komplettera varandra utan att likna varandra. När strategier för ett utbyggt föräldrastöd utvecklas på den lokala nivån bör företrädare för den ideella sektorn vara med redan vid plane- ringen och erbjudas delta i konferenser, utbildningstillfällen och liknande som kommunen/regionen anordnar. Utredningen anser att den nationella överenskommelsen är ett bra instrument i arbetet med att utveckla samverkan för föräldra- stöd mellan kommuner/regioner och ideella aktörer. Ett sätt att nå många föräldrar är att näringslivet erbjuder anställda möjlighet att ta del av föräldrastödjande aktiviteter. På de flesta arbetsplatser finns en medvetenhet kring vikten av balans i livet. Många medarbetare har barn och är ofta involverade i frågor som rör barns utveckling. Genom att ge föräldrar stöd i sitt föräldraskap skapar företaget förutsättningar för sin personal att fungera bättre 42 Pressmeddelande från Integrations och jämställdhetsdepartementet och . på sin arbetsplats vilket i sin tur gynnar företaget. Det kan till exempel handla om flexibla arbetstider, att utarbeta en föräldra- policy och erbjuda möjlighet att arbeta hemma. Exempelvis arbetar Idéer för livet aktivt för att förmå näringslivet att ta ett större ansvar när det gäller barn, ungdomar och föräldrar. De har bland annat tillsammans med ideella organi- sationer, näringsliv, studieförbund och andra sakkunniga tagit fram en film med tillhörande handledarmaterial för föräldrautbildningar. Utifrån näringslivets perspektiv är detta också en möjlighet att tillgodose marknadens krav på socialt ansvarstagande. Genom att aktivt arbeta med det som kallas Corporate Social Responsibility (CSR) engagerar sig företag i samhällsutvecklingen. Företagsnät- verket CSR fokuserar på företagens frivilliga samhälls- engagemang och samhällsansvar genom att erbjuda erfarenhets- utbyte och inspirera företag till CSR - aktiviteter genom att bland annat visa på goda exempel. Utredningen anser att näringslivet har en potential till fortsatt utveckling av sitt föräldrastödjande arbete. En central del i utredningens uppdrag har varit att på såväl regional som lokal nivå föreslå insatser som syftar till att utveckla sam- verkan mellan verksamheter och organisationer som har föräldrar som målgrupp. Endast genom samverkan i vid mening kan offent- liga verksamheter, ideella organisationer och privata aktörer utforma en verksamhet som utgår från ett helhetsperspektiv med föräldrars och barns behov i centrum. I detta kapitel beskrivs olika samverkansformer samt viktiga förutsättningar för samverkan. Kapitlet avslutas med konkreta råd och tips för hur man kan etablera en långsiktig samverkan. För en mer djupgående beskrivning av samverkan kring barn och unga hänvisas till den skrift Strategi för samverkan kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, som utarbetats av Myndigheten för skolutveckling, och Socialsty- relsen1. 9.1Samverkan – ett begrepp med skiftande innebörd Det är utredningens uppfattning att samverkan kring stöd i för- äldraskapet är angeläget och att denna samverkan behöver utveck- las. Trots en positiv inställning hos många aktörer och välvilliga ansatser händer det att samverkansprocessen stannar av. Det kan bero på att parterna har haft alltför olika syn på innehållet i sam- verkan eller att samverkansambitionerna inte förankrats hos beslutsfattare på en tillräckligt hög nivå i de olika organisationerna. De involverade organisationerna kanske inte heller har sett tillräck- 1 (2007) Strategi för samverkan kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. Myndigheten för skolutveckling, och . liga fördelar för den egna verksamheten i de samverkansprojekt som påbörjats. Begreppen samverkan och samarbete tolkas ofta olika och används med skiftande innebörd. Ett försök att bringa klarhet i skillnaderna görs av Danermark2 som menar att samarbete är det vi gör: hela det sociala livet bygger på samarbete mellan människor. Att samverka innebär däremot att man tillsammans med andra, ofta personer med annan utbildning och som är styrda av andra regel- system och i annan organisatorisk position, arbetar mot ett gemen- samt mål. Formerna kan skilja sig mellan olika samverkansprojekt: Informationsutbyte kan ses som den minst djupgående formen av samverkan och innebär att två eller fler aktörer byter informa- tion med varandra. Arbetet bedrivs dock fortfarande på var sitt håll av varje enskild aktör. Samhandling innebär att en eller flera aktörer planerar och genomför en aktivitet tillsammans. Det kan till exempel handla om upprättande av en plan för föräldrastöd där olika enheter inom kommunen och samordnar sin tid och sina resurser. Samproduktion kan ses som den mest djupgående formen av samverkan och innebär att samverkan omfattar verksamheter med gemensam finansiering och organisation. Ett exempel på samproduktion är två förvaltningar som går samman och gemensamt erbjuder utbildningar eller föräldrastödskurser. Det är inte givet att samproduktion alltid är det mest eftersträvans- värda målet för samverkan. Beroende på verksamhetens art kan någon av de andra samverkansformerna vara den mest ändamåls- enliga. 2 Danermark B. (2000) Samverkan – himmel eller helvete? En bok om den svåra konsten att samverka. 9.2Vikten av styrning, struktur och samsyn Samverkan förutsätter styrning, struktur och samsyn3.