sou · GWB377 · 2009-01-01 00:00:00 — Enligt kartläggning betalar de flesta kommuner ( ) ut en så kallad habiliteringsersättning till den enskilde. I medeltal är ersättningen per arbetsdag. Summan skiljer sig dock åt mellan kommunerna. Nästan lika vanligt som habiliterings- ersättning är att kommunen subventionerar resan till och från den dagliga verksamheten. Ett fåtal kommuner erbjuder också fri lunch till den enskilde. 63 Daglig verksamhet enligt LSS. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Antalet personer med psykiska funktionsnedsättningar som deltar i kommunens sysselsättningsverksamheter Enligt 5 kap 7 § 2 st SoL ska socialnämnden medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning. Kommunen kan erbjuda sysselsättning till personer med psykiska funktionsnedsättningar på två sätt. Antingen via ett biståndsbeslut eller i form av öppen verksamhet. hade 3 460 personer beslut om dagverksamhet enligt SoL.64 Förmodligen hade merparten av dessa psykiska funktions- nedsättningar men även personer med till exempel demens kan erbjudas sysselsättning enligt SoL. Enligt anordnar av kommunerna sysselsättningsverksamhet där deltagarna antingen har beslut om daglig verksamhet enligt LSS eller dagverksamhet enligt SoL. hade 19 500 personer en insats från (utöver ekonomiskt bistånd) på grund av att de hade psykiska funktionsnedsättningar. Av dessa hade (cirka 3 500) beslut om dagverksamhet medan cirka hälften saknade syssel- sättning.65 En enkät som vi skickat ut till ett urval av kommunerna visar att cirka 3 400 personer med psykiska funktionsnedsättningar har någon form av biståndsbedömd sysselsättningsverksamhet från kommunen. Den vanligaste formen förefaller vara verksamhet i form av produktion av tjänster eller varor. Enligt samma enkät så deltar ytterligare cirka 10 000 personer med psykiska funktions- nedsättningar i kommunens öppna sysselsättnings- verksamheter. Även har genomfört en enkätunder- sökning bland kommunerna för att undersöka antalet besökare i såväl öppen som biståndsbedömd sysselsättning Den enkäten visar att knappt 13 000 personer deltar i kommunens öppna sysselsättningsverksamheter. Formen öppen verksamhet passar vissa personer bra. Inrikt- ningen på verksamheten kan anpassas efter individens behov. För vissa fyller den öppna verksamheten ett stort behov av social samvaro medan andra har behov av en mer strukturerad inriktning. Vi bedömer att vissa personer som deltar i öppen verksamhet 64Socialstyrelsen (2007). Funktionshindrade personer 2006. 65Socialstyrelsen (2005). Kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder. Slutrapport från nationell tillsyn 2002-2004. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting inte kommer att ansöka om insatsen daglig verksamhet enligt LSS, även om de får en rätt till det. Kostnader för öppna verksamheter Målgruppen för kommunens öppna sysselsättningsverksamheter är personer med funktionsnedsättning som saknar meningsfull syssel- sättning. Inriktningen på de öppna verksamheterna varierar mycket. Vissa kommuner erbjuder all sysselsättningsverksamhet för personer med psykiska funktionsnedsättningar i form av öppna verksamheter. Andra kommuner beskriver att syftet med de öppna verksamheterna är att motverka isolering och att stimulera besök- arna till aktiviteter tillsammans med andra. Ytterligare någon kommun beskriver de öppna verksamheten på följande sätt: Du kan läsa dagstidningar, lyssna på musik, spela spel, måla etc. Du kan också delta i utflykter. Det ställs inga krav på hur omfattande funktionsnedsättningar deltagarna ska ha utan verksamheten är öppen för de som vill delta. Nationell psykiatrisamordning uppskattar att kostnaden för daglig verksamhet enligt LSS för personer med psykiska funktions- nedsättningar snarare skulle motsvara nuvarande kostnad för kom- munernas sysselsättningsverksamhet för denna grupp än dagens kostnad för daglig verksamhet enligt LSS. Det finns ingen sammanställning av kommunens kostnad för dagverksamheter, men enligt den enkät som vi skickat till kom- munerna varierar kostnaden för biståndsbeslutad dagverksamhet kraftigt mellan olika kommuner. Kostnaden varierar också bero- ende på vilken inriktning dagverksamheten har. Den vanligaste formen av dagverksamhet är biståndsbeslutad dagverksamhet i form av produktion av varor och tjänster. Medelkostnaden för denna typ av dagverksamhet var . De dagverk- samheter som hade en tydligare inriktning på arbete förefaller vara betydligt dyrare och genomsnittskostnaden för dessa var . Att beräkna kostnaden per deltagare för kommunens öppna sysselsättningsverksamheter är svårt. Verksamheten är öppen och det innebär att deltagarna är på verksamheten i olika grad. Den uppskattade medelkostnaden för den öppna verksamheten är per deltagare/år. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Ökar eller minskar behovet av sysselsättningsverksamhet för personer med psykiska funktionsnedsättningar? I enkäten till ett urval av kommunerna frågade vi om antalet personer med psykiska funktionsnedsättningar som deltar i kom- munens sysselsättningsverksamhet ökat eller minskat . De flesta kommuner som svarat på enkäten gör bedömningen att antalet personer med psykiska funktionsnedsätt- ningar som har en sysselsättningsverksamhet varit oförändrat . av kommunerna anser att sysselsättningsbehovet för denna grupp minskat . 7.5.4Personer med psykiska funktionsnedsättningar och daglig verksamhet enligt LSS Definitionen av personer med psykiska funktionsnedsättningar Nationell psykiatrisamordning gav ut en rapport om vad ett psykiskt funktionshinder är.66 Enligt rapporten har en person ett psykiskt funktionshinder om han eller hon har väsentliga svårig- heter med att utföra aktiviteter på viktiga livsområden och dessa begränsningar har funnits eller kan antas komma att bestå . Svårigheterna ska vara en konsekvens av en psykisk störning. Alla personer med psykiska funktionsnedsättningar behöver inte tillhöra personkretsen för LSS. För att tillhöra personkrets 3 i LSS ska personen ha ett varaktigt fysiskt eller psykiskt funktions- hinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livs- föringen och därmed ett omfattande behov av stöd och service. (Som framgår av avsnitt 4.4 föreslår vi att formuleringen om normalt åldrande ersätts med en gräns för nybeviljande av LSS- insatser .) menar att de negativa konsekvenserna av funk- tionsnedsättningen hos exempelvis reumatiker, psykiskt sjuka m.fl. kan växla över tiden. För en person i en sådan situation måste en bedömning göras om han, sett över och i ett 66 SOU 2006:100. Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. Slutbetänkande av Nationell psykiatrisamordning. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting helhetsperspektiv, har ett omfattande behov av stöd trots att behovet är mindre. För exempelvis en psykiskt långtids- sjuk person kan sjukdomsbilden variera på kort sikt, men i ett livslångt perspektiv kan bedömningen bli att dessa personer har ett varaktigt behov med rätt till insatser enligt LSS. Ett behovs varaktighet kan vidare omprövas. En psykisk funktionsnedsättning är ofta inte statisk utan varierar över tiden i svårighetsgrad. Därför bör återkommande bedömningar göras av aktuellt behov.67 Personligt ombud är en för kommunerna frivillig insats som det utgår statsbidrag för. har definierat målgruppen för personligt ombud till personer med psykiska funktionsnedsätt- ningar () som har en funktionsnedsättning som innebär ett omfattande och långvarigt socialt handikapp som med- för stora hinder för ett fungerande vardagsliv har komplexa behov av vård, stöd och service och som har behov av kontakt med social- tjänst, primärvård och/eller den specialiserade psykiatrin (utan krav på diagnos) och andra myndigheter. Personligt ombud ska vara en möjlig insats också för personer som finns på hem för vård eller boende liksom för personer med psykiska funktionsnedsättningar och missbruk (s.k. dubbeldiagnos). Personer med psykiska funktionsnedsättningar som kan omfattas av personkrets 3 i LSS En personkretsbedömning görs bara om den enskilde söker en insats enligt LSS, vilket innebär att målgruppen naturligtvis kan bli större om antalet insatser utökas eller om målgruppen för insatserna förändras. För att bedöma hur många personer som skulle kunna bli aktuella för LSS-insatsen daglig verksamhet för personer med psykiska funktionsnedsättningar måste därför flera faktorer vägas in. hade statistik över hur många personer inom personkrets i 3 som hade psykiska funktions- nedsättningar. Det var cirka 2 800 st.68 Merparten av dessa var beviljade boende, kontaktperson och ledsagning. 67Socialstyrelsen (2004). Allmänna råd från 2004:1 LSS. 68Socialstyrelsen (2004). Funktionshindrade personer – insatser enligt LSS . Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Enligt har uppskattningsvis 4 500–9 000 per- soner behov av personligt ombud.69 Cirka 10 000 personer har tillkommit sedan verksamheten började byggas upp.70 hade av alla kommuner valt att inrätta en organisation för personligt ombud och 6 000 personer hade personligt ombud. Av dessa var kvinnor.71 Som redovisats i kapitel 3 hade 3 460 personer beslut om dag- verksamhet enligt SoL . hade 19 500 personer en insats från (utöver ekonomisk bistånd) till följd av psykiska funktionsnedsätt- ningar. Av dessa hade beslut om dagverksamhet.72 av de 19 500 personerna anses ha behov av hjälp på mer än ett område. uppskattar att cirka 10 000 personer hade antingen kommunalt boende och eller psykiatrisk heldygnsvård. av de boende behöver omfattande hjälp med att klara vardagslivet som exempelvis hushållsgöromål medan uppges klara det bra utan stöd. Cirka 3 600 personer har ett biståndsbeslut på sysselsättnings- verksamhet enligt SoL och ytterligare cirka 13 000 personer deltar i kommunernas öppna sysselsättningsverksamheter. Det ställs inga krav på omfattningen av en persons funktionsned- sättning för att kunna delta i de öppna verksamheterna. Den som vill delta i verksamheten får göra det. Detta innebär att alla som deltar i de öppna verksamheterna inte omfattas av LSS. I vår enkät till kommunerna angående insatser för personer med psykiska funktionsnedsättningar fick de uppskatta hur många personer med psykiska funktionsnedsättningar som skulle vara berättigade till daglig verksamhet enligt LSS, om personer med psykiska funktionsnedsättningar i personkrets 3 hade rätt till daglig verk- samhet. Uppemot knappt 7 000 personer med psykiska funktions- nedsättningar bedömdes kunna ha rätt till LSS-insatser om de hade rätt till daglig verksamhet. Som framgått råder det en osäkerhet om hur många personer som skulle kunna omfattas av en utökad personkrets för daglig 69Socialstyrelsen (2005). Personligt ombud en trumf i backfickan. En studie av personligt ombud ur ett klientperspektiv. 70Socialstyrelsen (2007). Personligt ombud – förslag till målgruppsdefinitioner och dess konsekvenser. 71Socialstyrelsen (2008). Insatser och stöd för personer med funktionsnedsättning. 72Socialstyrelsen (2005). Kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder. Slutrapport från nationell tillsyn 2002–2004. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Vår sammantagna bedömning är ändå att cirka 10 000 personer med psykiska funktionsnedsättningar tillhör person- kretsen för LSS. Konsekvenser av att utöka personkretsen som har rätt till daglig verksamhet när det gäller tillgången till insatsen I stort sett alla kommuner erbjuder sysselsättnings- verksamheter för personer med psykiska funktionsnedsättningar. Inriktningen på verksamheterna skiljer sig mycket åt, men den vanligaste inriktningen är öppen verksamhet i form av träfflokaler eller enklare produktion av tjänster. av kom- munerna har gemensamma sysselsättningsverksamheter för personer med beslut enligt LSS och SoL. Nationell psykiatri- samordning menar att det mesta talar för att många av de verk- samheter som bedrivs skulle kunna konverteras till insatser enligt LSS. Dock menar de att personen oftast bara erbjuds verksamheter som finns i den enskildes egna kommun/stadsdel. En rätt till daglig verksamhet innebär att synsättet att personer med psykiska funktionsnedsättningar behöver sysselsättning stärks och det skulle indirekt kunna innebära att kommunen erbjuder fler möjliga dagliga verksamheter dels i egen regi och dels i privat regi. Det skulle i så fall leda till att de som har rätt till daglig verksamhet får ett större utbud av verksamheter. En rätt till daglig verksamhet skulle även tydliggöra att en person med psykiska funktions- nedsättningar har ett omfattande behov av stöd. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Konsekvenser av att utöka personkretsen som har rätt till daglig verksamhet när det gäller efterfrågan på insatsen Det är dock inte troligt att en uttalad rätt till daglig verksamhet enligt LSS för personer med psykiska funktionsnedsättningar skulle innebära att hela den grupp på 10 000 personer som urskils ovan skulle ansöka om insatsen. De personer som deltar i kommunernas öppna sysselsättnings- verksamheter har skiftade stödbehov och olika omfattande funk- tionsnedsättning. Vissa har inte så omfattande funktionsnedsätt- ning så att de tillhör personkretsen för LSS. Det saknas underlag om vilken omfattning på funktionsnedsättningen personer som deltar i de öppna sysselsättningsverksamheterna har. Vår bedöm- ning är att cirka en tredjedel av de som deltar i de öppna syssel- sättningsverksamheter har en sådan omfattning på si funktions- nedsättning att de tillhör personkretsen för LSS och därmed kan vara aktuella för insatsen daglig verksamhet. Vidare bedömer vi att en del av de som tillhör personkretsen för LSS hellre deltar i en öppen verksamhet än i en biståndsbedömd verksamhet. Den öppna verksamhetsformen passar vissa personer bra. Alla som tillhör personkretsen för LSS och deltar i öppna sysselsättningsverksam- heter kommer därför inte att ansöka om daglig verksamhet enligt LSS. Sammantaget bedömer vi att cirka 4 500 personer med psykiska funktionsnedsättningar som deltar i öppna syssel- sättningsverksamheter tillhör personkretsen för LSS. Av dessa bedöms begära daglig verksamhet det vill säga cirka 2 600 personer. har via kvalitativa undersökningar även konsta- terat att flertalet av de som saknar sysselsättning inte heller önskar sådan i organiserad form utan är nöjda med de sysselsättnings- insatser som erbjuds. av de som saknar syssel- sättning önskar att de skulle ha något att göra . För vissa av dessa motsvarar kommunens öppna verksamheter väl de önskemål de har.73 Enligt var äldre personer över- representerade i urvalet för denna undersökning. Det finns goda skäl att anta att antalet som önskar sysselsättning är högre bland unga med psykiska funktionsnedsättningar än bland äldre. Därför gör vi bedömningen att av de som saknar 73 (2005). Kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder. Slutrapport från nationell tillsyn 2002-2004. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting sysselsättning skulle begära insatsen daglig verksamhet enligt LSS om de hade rätt till den. Vidare bedömer vi att cirka 7 400 personer med psykiska funktionsnedsättningar skulle ansöka om och beviljas daglig verk- samhet enligt LSS om de hade rätt till insatsen. Av dessa beräknas 3 400 ha biståndsbedömd sysselsättningsverksamhet enligt SoL, 2 600 delta i öppna sysselsättningsverksamheter och cirka 1 400 sakna sysselsättning. Daglig verksamhet är en central insats i LSS för att lagen ska vara ett effektivt redskap för att uppnå de handikappolitiska målen och delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkor. Insatsen behöver därför utvecklas så att den ger en meningsfull sysselsättning av god kvalitet efter individuella behov åt alla som har insatsen samt stärker den enskildes möjligheter att övergå till lönearbete. Det finns också anledning att ge fler tillgång till daglig verksamhet, som endast är en rättighet under vissa förut- sättningar för personer i personkrets 1 och 2. På bör personer i personkrets 3 ha samma rätt till insatsen som alla andra som omfattas av personkretsen för stöd och service enligt LSS. Men det krävs ytterligare underlag för att bedöma effekterna av en så omfattande utvidgning av rätten. är det bara möjligt att överblicka de ekonomiska konsekvenserna av att rätten till daglig verksamhet även skulle avse personer med psykiska funk- tionsnedsättningar i personkrets 3. Enligt de direktiv som vi fått av regeringen har vi prioriterat att ta fram underlag för bedömningar och förslag när det gäller personer med psykiska funktions- nedsättningar. Vi vill understryka att det är av yttersta vikt att rätten till daglig verksamhet inte leder till att personer som tillhör målgruppen för daglig verksamhet per automatik anses sakna arbetsförmåga. I första hand ska det naturligtvis prövas om personer kan få ett vanligt arbete med stöd av Arbetsförmedlingen och dess riktade stöd till personer med funktionsnedsättning. Först när detta och ordentlig prövning av arbetsförmågan är gjord ska insatsen daglig verksamhet kunna beviljas. Vi stödjer därmed det förslag som Insatser och uppgifter för kommuner och landsting lämnades av , , och angående fördjupad prövning inför rätten till aktivitetsersättning. Vi noterar också att huvuduppgiften för Utredningen om en översyn av aktivitetsersättningen är att förbättra regelverket så att unga människors arbetsförmåga tas till vara på bästa möjliga sätt. Vi vill också peka på värdet av att huvudmännen utbetalar någon form av ersättning till den enskilde för medverkan i daglig verk- samhet. I regeringens prop. 1992/93:159 förordar det föredragande statsrådet att sådan ersättning betalas ut. Vi instämmer i uttalandet. För att undanröja eventuella tveksamheter om kommunernas möjligheter att utbetala den typen av ersättning till enskilda föreslår vi vidare att det införs en bestämmelse i LSS som ger stöd för kommunerna att besluta om att de som deltar i daglig verk- samhet ska ha rätt till ersättning. Generella krav för rätten till daglig verksamhet Vi föreslår att det ska krävas att den enskilde är beviljad aktivitets- eller sjukersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring av för att ha rätt till daglig verksamhet enligt LSS. kan en person beviljas insatsen daglig verksamhet om hon eller han saknar arbete eller sysselsättning. Någon prövning av personens möjlighet att lönearbeta ska inte göras. Detta innebär att en person som har förmåga att lönearbeta kan beviljas daglig verk- samhet trots att insatsen är inriktad på personer som saknar denna möjlighet. För dessa personer finns en stor risk att den dagliga verksamheten får en inlåsningseffekt och förstärker utanförskapet. Det finns en risk att personer som tillhör personkretsen för LSS och målgruppen för daglig verksamhet slentrianmässigt rekom- menderas att ansöka om insatsen. Någon prövning av deras förmåga att lönearbete görs inte och de erbjuds inte heller till- räckligt stöd från Arbetsförmedlingen för att komma in på arbets- marknaden. Problematiken är redan uppmärksammad. I reglerings- breven fick dåvarande , För- säkringskassan, och i uppdrag att inom ramen för sina respektive sektorsansvar formulera en gemensam strategi för hur fler personer med funktionshinder ska kunna försörja sig genom eget arbete. En viktig utgångspunkt för Insatser och uppgifter för kommuner och landsting uppdraget var att myndigheternas insatser ska koordineras bättre och att befintliga resurser ska användas på ett mer effektivt sätt. Vi anser att ett förtydligande av målgruppen för daglig verk- samhet förstärker den enskilde personens möjlighet att få stöd för att kunna få ett lönearbete. Rätten till daglig verksamhet för personer med psykiska funktionsnedsättningar i personkrets 3 Vi föreslår att rätten till daglig verksamhet ska utökas så att den även omfattar av personer med psykiska funktionsnedsättningar i personkrets 3. En sådan reform utgör ett välmotiverat första steg i riktning mot samma rättighet för alla som omfattas av person- krets 3. I förarbetena till dagens lagstiftning framhåller statsrådet att det vore önskvärt att alla som tillhör personkretsen fick rätt till daglig verksamhet, men att det statsfinansiella läget inte tillåter detta. Statsrådet anser dock att frågan bör prövas när det ekonomiska situationen tillåter det. Det är svårt att uppskatta antalet personer med psykiska funktionsnedsättningar som tillhör personkrets 3 enligt LSS. En orsak är att LSS till stora delar saknar insatser som är utformade efter behoven hos personer med psykiska funktionsnedsättningar. När det gäller unga personer som beviljas aktivitetsersättning är gruppen som beviljats detta på grund av nedsättning i rörelse- organen relativt . Däremot ökar gruppen som beviljats detta på grund av psykiska funktionsnedsättningar. Vi menar att det ökande antalet unga personer som beviljas aktivitetsersättning på grund av psykiska funktionsnedsättningar är alarmerande och att detta inte får leda till att denna grupp tidigt slås ut från arbets- marknaden. Ett sätt att motverka detta är att ge den rätt till meningsfull sysselsättning i form av daglig verksamhet. Att den utökade rätten begränsas till personer med psykiska funktionsnedsättningar beror i första hand på att det saknas underlag för att bedöma behovet av daglig verksamhet för övriga personer i personkrets 3. Därmed saknas också underlag för att göra en ekonomisk bedömning av vad ett sådant förslag skulle innebära. Men det finns också andra omständigheter som talar för att den utökade rätten till daglig verksamhet ska begränsas på detta sätt . De som beviljas aktivitets- eller sjukersättning på Insatser och uppgifter för kommuner och landsting grund av psykiska funktionsnedsättningar har ofta tidigare löne- arbetat. Genom att de får en förstärkt rätt till stödet kan deras möjlighet att återinträde i arbetslivet öka. Vidare är personer med psykiska funktionsnedsättningar den grupp som kraftigast ökar inom sjuk- och aktivitetsersättningen. Det innebär att behovet av daglig verksamhet för denna grupp delvis är ett annat än när LSS tillkom. En rätt till daglig verksamhet enligt LSS innebär troligtvis att kommunen fokuserar mer på denna grupp. Den förstärkta rätten till sysselsättning innebär att fokus på sysselsättning och integr- ering stärks. Troligtvis kommer kommunens utbud av dagliga verk- samheter att öka. Kartlägg behovet av daglig verksamhet för övriga personer i personkrets 3 och effekterna av att utvidga rätten till dessa Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att analysera behovet av meningsfull sysselsättning i form av daglig verksamhet för alla som omfattas av personkrets 3. Kartläggningen bör även ge en bild av ekonomiska konsekvenser och andra effekter av en utvidgning av rätten till daglig verksamhet för hela personkrets 3. Som framgått ser vi förslaget om rätt till daglig verksamhet för personer med psykiska funktionsnedsättningar i personkrets 3 som ett första steg på vägen till en rätt till daglig verksamhet för hela personkretsen till LSS. Det saknas dock underlag och ekonomiska bedömningar för att föreslå något annat en rätt till daglig verksamhet för personer med psykiska funktionsnedsätt- ningar i personkrets 3. En fråga som särskilt bör uppmärksammas är de samhälls- ekonomiska effekterna av att rätten till daglig verksamhet för pers- oner i personkrets 3 utvidgas till dem som har beslut om personlig assistans. Antagligen utgör assistansberättigade en stor del av de personer som även fortsättningsvis kommer att sakna rätt till daglig verksamhet enligt LSS och som inte har någon annan regelbunden sysselsättning. Det är inte tillfredsställande att lagen ger dessa personer ett omfattande stöd under stora delar av dygnet utan att de får möjlighet till meningsfull sysselsättning genom lagen eller på annat sätt.