sou · GXB394 · 2009-12-10 00:00:00 — Studien använder lärarhandledningar för att se hur synen förändrats när det gäller t.ex. belöningar och bestraffningar, om övervakning som disciplinär strategi etc. I vilken utsträckning betygen är jämförbara mellan tidpunkter, lärare och skolor, betygens effekter på elevers lärande och motivation; samt den relativa betydelsen av kognitiva och icke kognitiva faktorer för betygens prognosförmåga undersöks i ett av projekten. Skolvalsreformens totala effekter, dvs. inte bara friskolor utan också skolval mellan kommunala skolor, på elevers lärande, elevers utfall på , barnfamiljernas val av bostadsområde etc. är frågor i ett annat projekt. Att utveckla ett bredare synsätt på kritiskt tänkande, än bara logiskt tänkande, som är anpassat till dagens sociala och kulturella mångfald är uppgiften i ett av projekten. Ett annat handlar om hur gymnasieungdomar med olika social och kulturell bakgrund och i olika utbildningsmiljöer tolkar och värderar politik, etik och moral. Hur tillhandahåller och bygger skolan upp tvåspråkig kompetens och vilka faktorer påverkar inlärningen av svenska etc. är frågor som forskarna ställer sig i en av studierna. I en annan studie vill man följa upp och belägga studier som visat att datorbaserad träning av arbetsminne, 10 Exemplen är hämtade från , utbildningsvetenskapliga kommittén, Forskning pågår. Det finns en sammanställning av Forskning pågår för vart och ett av områdena ovan. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse uppmärksamhet och impulskontroll ger mycket positiva effekter på kognitiva funktioner hos barn med ADHD. Hur samspelet mellan förskolans personal och föräldrar med invandrarbakgrund ser ut, t.ex. hur flerspråkighet hanteras i förskolans dagliga verksamhet, är frågor som ställs i ett av beviljade projekten. I ett annat vill man veta vilka möjligheter till lärande som gruppdiskussioner i ett ämne som fysik ger och hur skapas förståelse av begrepp och fenomen när studenterna själva är medskapare av kunskapen? Genom att studera elever som börjar en ny skola i , och vill man ta reda på orsaker och skillnader i matematikresultat. Ett annat projekt ställer frågan vad en matematiklärare ska kunna. Eftersom det sägs att många elever har dåliga kunskaper i matematik vill man undersöka vad det egentligen innebär att kunna matematik och vilken kunskap lärarna i så fall behöver för att kunna hjälpa eleverna. Vilka lärarkompetenser krävs för yngre barns lärande, är huvudfrågan i ett av forskningsprojekten inom området profession. Effekter av specialundervisning med avseende på måluppfyllelse 9, val av gymnasieprogram och fortsatta studier i gymnasieskolan är de frågor som ställs i en av studierna; om mer naturvetenskap i förskolelärarundervisningen också ger mer naturvetenskap på dagis är frågor i en annan studie. De projekt som exemplifieras ovan är vanligtvis orsaksanalyser av mer explorativ karaktär. Andra projekt har gått ett steg längre och försökt att också mäta effekterna av olika faktorers betydelse för skolans måluppfyllelse. Detta innebär dock inte att det finns exakt vetskap om effekterna eller hur de samvarierar. Undertiteln på en kunskapsöversikt om könsskillnader i skolprestationer – idéer till orsaker får illustrera denna osäkerhet.11 Genom att studera figur 6.5, som visar på faktorer som anses ha betydelse för skolans måluppfyllelse, inser man lätt att det finns många discipliner där forskning om skolan pågår eller har relevans för skolans utfall.12 11SOU 2009:64, bilaga 3. 12Sandahl 2009, s. 27. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse Figur 6.5 Exempel på faktorer som kan påverka måluppfyllelsen De faktorer som tas upp i figuren ovan kan säkert kompletteras med andra hämtade såväl inom som utanför skolans värld. I detta sammanhang spelar tolkningen av begreppet måluppfyllelse en viktig roll. Vanligtvis associeras måluppfyllelse med betyg. Ett mått på måluppfyllelse är då andelen elever med fullständiga betyg eller meritvärde.13 Måluppfyllelse avser dock inte enbart betyg. Exempelvis specificerar Läroplanen andra typer av parametrar som gäller normer och värden liksom elevens ansvar och inflytande.14 I kunskapsöversikt – Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? framgår att I resultat ingår även andra aspekter som är relevanta; elevernas attityder till skolan, intresse för skolan, deras självkänsla samt upplevda fysiska och psykiska hälsa.15 I denna översikt, finns en genomgång av forskning och utvärderingar som försöker att mäta olika faktorers effekter på skolans 13Fullständiga betyg innebär att man har minst godkänt i alla ämnen och meritvärde är summan av betygen i de 16 bästa ämnena (där godkänt, väl godkänt och mycket väl godkänt ger olika numeriska värden). 15Skolverket 2009, s. 8. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse Översikten fokuserar på svensk och internationell forskning som finns inom ett antal specificerade områden och inte i första hand inom vilka discipliner forskningen har tagits fram. Innehållet i översikten, där utredningen hänvisar till rapporten, spänner över ett vitt fält och representerar ett stort antal discipliner. Även om det är pedagoger som kanske står för merparten av studierna finns ett stort inslag av statsvetare, sociologer och ekonomer. Hur representativa disciplinerna är, beror emellertid på vilket område som behandlas. När det gäller t.ex. skolvalsreformen är det främst ekonomer, statsvetare och sociologer som intresserat sig för att studera utbildningsmöjligheter och skolvalsreformens effekter, och inte i så hög grad pedagoger. Förklaringen till detta anses vara att den typ av studier som det handlar om varit statistikgrundade, vilket betraktas vara relativt ovanligt bland pedagoger. påpekas hur viktigt det är att det görs studier på individnivå som handlar om osynliga effekter som inte kan fångas upp av en data- och analysnivå som inte berör skolverksamheten i sig även om sådana studier finns.16 Översikten visar inte bara prov på metodologisk bredd utan också att forskarna ibland är oense om slutsatserna. Ett exempel är skolvalsreformen där forskarna drar olika slutsatser när det gäller frågan om segregationen ökat eller minskat som ett resultat av reformen. Det gäller såväl skolsegregationens förhållande till både boendesegregation och skolvalsreform. Ekonomer och statsvetare menar att reformen bidragit till minskad eller åtminstone inte ökad segregation, medan t.ex. pedagoger, sociologer, med hänvisning bland annat till de osynliga effekterna, finner att reformen förstärkt segregationen. Det anses delvis bero på studiernas skilda ansatser men också på att exempelvis segregation definieras olika brett.17 Översikten visar också att forskning inte alltid ger det resultat som många kanske önskar sig. Trots av intensiv klassrumsforskning är man inte klar över vad som fungerar väl och vad som fungerar mindre väl med avseende på lärande. Det verkar som om förhoppningarna inte infriats om att få fram tydliga anvisningar om hur undervisningen bäst bör genomföras för att bli framgångsrik. En av anledningarna till detta anses vara att huvudinriktningen hos forskarna inte varit relationen mellan undervisning och elevernas lärande.18 16Ibidem, s. 141. 17Ibidem, s. 142 f. 18Ibidem, s. 210 f. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse I översikt ställs frågan om kunskapen om olika faktorers betydelse för elevernas resultat är tillräcklig. Svaret som ges är att det beror på ambitionsnivån, men att kunskapen kan utvecklas. Enligt översikten saknas information om hur olika faktorer samvarierar i en viss given kontext. Även longitudinella studier saknas. menar dock att data som samlas in i internationella studier lämpar sig för fördjupade och jämförande analyser av hur olika faktorer samverkar . En hänvisning i rapporten sker i detta sammanhang till ramfaktorteorin där ramar, förutsättningar, processer och resultat länkas samman. En medveten och långsiktig kunskapsuppbyggnad poängteras.19 Utredningen anser att det i finns resonemang som balanserar mellan det önskvärda och det möjliga. Enligt utredningen måste inställningen dock vara ödmjuk inför vilka resultat som utvärderingar och forskning kan ge när det gäller komplexa samband. Det verkar finnas en övertro på att det går att särskilja faktorer och se hur de samvarierar i en sådan kontext. Utredningen instämmer i den bild som ges i nämligen att det är svårt att se någon enkel kedja mellan politiska utbildningssatsningar och utfallet i termer av elevernas kunskaper och att en substantiell del av resultatvariationen ligger inom skolor, såväl som i ökande grad mellan skolor. Det handlar i hög grad om hur förutsättningarna ser ut i den specifika skolan, hur olika skolaktörer genomför reformer och förändringsarbete och hur elevers skolsituation ser ut. Med andra ord skolans resultat bör även relateras till dess ramar, förutsättningar och inre processer. Det är följaktligen mer korrekt att tala om olika skolfaktorers betydelse än om orsak och verkan.20 Citatet illustrerar det som utvecklades i kapitel 2 om evidens nämligen att forskning måste bearbetas för att passa en specifik skola och dess förutsättningar. Detta utgör en viktig del av den professionalisering som många anser måste prägla skolan framöver. Den bild, om än summarisk, som utredningen ger av forskning inom olika discipliner med relevans för skolans måluppfyllelse visar att den är omfattande och komplex. Den mängd forskning som pågår gör att forskningsresultaten behöver sammanställas. Utbildningsområdet, liksom övriga områden, behöver översikter av olika slag för att såväl forskare, politiker som verk- 19Ibidem, s. 33 f. 20Ibidem, s. 208. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse samma inom skolan ska ha möjlighet att överblicka den forskning som produceras. Expanderande forskningsvolymer, krav på ökad transparens av forskningsresultat och ökade krav på forskningskommunikation i stället för forskningsinformation är några av skälen.21 Antalet kunskapsöversikter har ökat kraftigt , särskilt de systematiska översikterna.22 I har inga systematiska översikter genomförts även om svenska forskare deltagit i systematiska översikter gjorda av exempelvis the Danish Clearinghouse. Eftersom systematiska översikter fått en allt större roll och ingår i utredningens förslagsdel ges en kort beskrivning av vad systematiska översikter är. 6.1Systematiska kunskapsöversikter inom utbildningsområdet Evidens och evidensrörelsen har nära anknytning till det som brukar kallas systematiska kunskapsöversikter. De organisationer som arbetar med systematiska kunskapsöversikter, så kallade mäklarorganisationer, bygger sina översikter på en bestämd systematik som ska uppfylla bestämda krav på tillförlitlighet.23 Eftersom arbetssättet att genomföra systematiska översikter i princip är detsamma i samtliga mäklarorganisationer, har utredningen valt att endast beskriva tillvägagångssättet hos en sådan organisation – nämligen EPPI-centre (The Evidence for Policy and Practice Information and ) i . Följande fem punkter är styrande av systematiska översikter genomförs vid EPPI-centre: Explicita och transparenta metoder för att sammanställa forskning. Det finns en systematik som följer vissa standardiserade steg. Replikerbar och möjlig att uppdatera. Förutsätter en användardialog för att säkerställa relevans och användbarhet. Innehåller slutsatser med policy-/praktikimplikationer. Rapport 10, s. 15. 22Ibidem, s. 64. 23För information om mäklarorganisationer hänvisas till bilaga 5. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse Systematiska kunskapssammanställningar genomförs i ett antal steg enligt nedanstående, även om data inom varje fas och användning av data varierar. Olika användare av evidensforskningen är inblandade i formuleringen av frågorna. Varje forskningsfråga innehåller teoretiska och ideologiska antaganden som måste klargöras. Metoden måste vara specificerad. Del av protokollen måste specificera vad som räknas som data i sammanställningen, vilka kriterier som sammanställningen ska grundas på. EPPI:s översikter har ett brett angreppssätt när det gäller kriterier för att inte exkludera studier som kan innehålla användbar information för forskningsfrågan. Det breda angreppssättet har gjort att EPPI använder den s.k. tvåstegsmodellen med kartläggning och viktning av evidens. Vid kartläggningen används nyckelord för att kartlägga forskningsaktiviteter. Viktningen innebär att man tar hänsyn till tre aspekter av primärdata: Kvaliteten på utförandet av studien, hur ändamålsenlig forskningsdesignen är och ändamålsenligheten vad gäller studiens fokus. Alla tre aspekterna kombineras för att göra den slutgiltiga bedömningen. Protokollen ska också specificera vilken strategi som gäller för att en studie som möter kriterierna ska inkluderas. Metoder är nödvändiga för att ta ut relevant data för syntesen. En process som för samman resultat för att besvara forskningsfrågan och där metoderna varierar mycket. En viktig del och den sista fasen i en systematisk översikt är själva syntesen. Följande tabell visar på olika typer av synteser:24 24 Bhatti m.fl. 2006, s 17. Översatt från danska. SOU 2009:94 Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse En syntes av resultaten sammanfattade i ett Alla undersökningar beskrivs och syntetiseras i Bästa evidens – syntes (BES) och Bästa till- Syntes av resultaten från alla relevanta under- sökningar oavsett undersökningsdesign med hänsyn till undersökningarnas kvalitet. Inkluderar en bredare evidensbas än en meta- Resultatet syntetiseras genom att samman- ställa antalet primärundersökningar som dokumenterat evidens och de undersökningar som inte dokumenterat evidens. Mäklarorganisationerna har emellertid olika ansatser när det gäller synteser. What Works i exempelvis inkluderar endast studier med randomiserad design, vilket i sin tur leder till synteser uttryckta i kvantitativa statistiska mått (metaanalyser). I tillämpas en mer ödmjuk inställning till hur syntesen kan utformas. EPPI-centre i t.ex. använder de tre första typerna av synteser som listas i tabell 2 ovan, dvs. metaanalys, narrativ empirisk syntes och konceptuell (Bästa tillgängliga evidens) syntes. The Danish clearinghouse har samma breda ansats. Liksom evidensdebatten har diskussionen om systematiska översikter handlat om randomisering eller inte, vilket beror på den starka kopplingen mellan evidens och systematiska studier. , föreståndare för EPPI-centre i , menar att det finns en sammanblandning mellan experimentella metoder och systematiska kunskapsöversikter, vilket han anser beror på polariseringen mellan kvantitativ och kvalitativ forskning. Enligt några av dem som följt evidensdebatten får det till följd att utbildningsforskare är mer benägna att vara motståndare snarare än försvarare av Cochrane-modellen, dvs. förebilden till systematiska översikter som finns inom den medicinska forskningen. Den typ av bred metodkunskap som krävs för att göra systematiska översikter är inte tillräckligt tillgodosedd inom utbildningsvetenskaplig forskning och detta kan vara förklaringen till det relativt svala intresset för evidensmetoder.25 25 Oklay m.fl. 2005, s. 22 f (bygger på en jämförelse mellan och ). Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse En rapport från Utbildningsdepartementet26 menar också att utbildningsområdet skiljer sig på flera viktiga punkter från övriga områden som använder systematiska översikter. Inom utbildningsområdet finns bland annat följande faktorer som påverkar sådana sammanställningar:27 Det är oftast flera icke-konstanta variabler som samspelat kring utbildningens/undervisningens utfall. Utbredningen och variationerna av forskningsobjekten som behandlas är stora. Värderingar spelar ofta in vid tolkningar av forskningsresultat. Det finns en pluralism av forskningsansatser och metoder som gör att det kan vara svårt att jämföra olika forskningsresultat. Sammanhanget, eller kontexten, spelar en roll för utfallet och det är en relativt låg grad av konsensus om säker evidens inom området. Vidare hävdas i rapporten att varje lands utbildningssystem och utbildningsverksamhet är präglad av nationella, kulturella och historiska förhållanden som gör att forskningsresultat inte enkelt kan översättas över landsgränser. Till exempel är det relativt poänglöst att jämföra bruket av forskningsresultat på det medicinska området med det utbildningsvetenskapliga, eller förståelsen och användningen av forskningsresultat inom respektive forskningsfält, om inte skillnaderna inom respektive område tas i beaktning. Utredningen instämmer i att det kan finnas olika förutsättningar för att bedriva och jämföra forskningsresultat mellan olika samhällsområden. De sex punkter som tas upp ovan och som skiljer utbildningsområdet från andra områden är förmodligen samma punkter som forskare inom andra forskningsområden också skulle åberopa. Utredningen kan dock konstatera att en hel del systematiska studier ändå är genomförda på utbildningsområdet. Utredningen instämmer i att det finns en risk med den starka kopplingen mellan evidens, randomisering och systematiska studier, nämligen att även primärforskningen i förlängningen måste bygga på randomisering. Systematiska översikter måste bygga på en metodologisk bredd, vilket t.ex. EPPI-centre och the Danish 26Utbildningsdepartementet, Rapport 10. 27Ibidem, s. 15. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse Den metodologiska bredden ska inte bara gälla för de studier som ingår i översikterna utan även för de synteser som görs. Systematiska översikter kan naturligtvis inte alltid ha den bredd som exempelvis som bygger på såväl metaanalyser, kvalitativa översikter som enskilda rapporter. Översikterna bör vara så breda som möjligt utifrån de aspekter som nämnts ovan. 7Spridning och användning av forskningsresultat Det finns i huvudsak två sätt att ta del av aktuell forskning, dels genom den forskning som finns tillgänglig via bland annat Internet, fackpress, rapporter av olika slag och tidskrifter, dels genom att diskutera den tillgängliga forskningen i nätverk, seminarier, forskningscirklar etc. Detta avsnitt beskriver hur information om forskning med relevans för skolans måluppfyllelse kan göras tillgänglig och spridas. Figur 7.1 illustrerar de aktörer som sprider forskning, där universitet och högskolor har en särställning eftersom de är producenter och nyttjas av övriga aktörer. Figur 7.1 Aktörer som sprider forskning Spridning och användning av forskningsresultat 7.1Tillgänglig information om forskningsresultat Information om forskningsresultat inom det utbildningsvetenskapliga området görs tillgänglig på en rad olika sätt till verksamma inom området. Internet, nätverk, avhandlingar, forskningsrapporter, kunskapsöversikter, vetenskapliga artiklar, facktidningar, tidskrifter, seminarier med forskare, symposier/konferenser, forskarskolor och forskningscirklar utgör bara en delmängd av de informationskanaler som lärare och skolledare men även annan skolpersonal kan utnyttja för att söka kunskap. Det gäller inte bara svensk forskning utan också sådan kunskap som produceras internationellt. Möjligheterna att skaffa sig information på detta sätt och via ordinär biblioteksökning är mycket stora. Olika myndigheter men även andra aktörer är informationskanaler och sprider forskning från universitet, högskolor, forskningsfinansiärer, forskande myndigheter och forskningsinstitut samt akademier. Dessa aktörer publicerar i sin tur sina egna produkter på respektive webbplats. är en förvaltningsmyndighet inom skolområdet som bland annat arbetar med nationell skolutveckling.1 Det innebär att de stödjer förskolor och skolor i deras utveckling, exempelvis med att sprida resultat av forskning och kunskapsbaserade metoder och erfarenheter som har betydelse för skolledare och pedagoger. fick 2008 regeringens uppdrag att svara för att sammanställa och sprida kunskap om resultatet av forskning.2 Sedan övertog ansvaret för denna uppgift har en särskild webbplats gällande forskning skapats på dess hemsida. Det finns dock många förslag om hur funktionen ska utvecklas och har för avsikt att ta ett helhetsgrepp om spridning av forskningsresultat. En tanke är bland annat att etablera direkt kontakt med universitet och högskolor och ge dessa i uppdrag att bevaka ett antal teman båda nationellt och internationellt för räkning. Resultaten ska sedan publiceras på hemsidan. Planen är också att forskningssidan ska omfatta forsknings- och kunskapsöversikter genom 1För övriga uppgifter se vidare i kapitel 3 om befintliga resurser för policyinriktad utvärdering inom utbildningsområdet. bedrev tidigare egen forskning, bl.a. inom ramen av ett doktorandprogram. Spridning och användning av forskningsresultat att bland annat länka till avtalspartners såsom exempelvis (se vidare under 7.1.3 forskning.se). När det gäller forskningsöversikter samarbetar med Utbildningsvetenskapliga kommitté3, som tar fram forskningsöversikter inom områdena betyg och bedömning, rektor och rektors roll och nyanländas lärande. kommer ett utökat samarbete med UVK att etableras när ytterligare forskningsöversikter ska tas fram. Verket presenterar även kunskapsöversikter som baseras på annan kunskap. Mobbning är ett exempel på en sådan översikt. Därutöver arbetar med att ta fram en helt ny publikationsserie som heter Forskning för Skolan.4 Inom ramen för Forskning för Skolan kommer myndigheten att presentera praxisnära forskning på ett lättillgängligt sätt. kommer att bland annat ta fram kunskapsöversikter om IT, jämställdhet, entreprenörskap och lärandet i förskolan. I övrigt har avtal med Skolporten att bevaka doktorsavhandlingar inom skolområdet. Detta avtal upphör dock . har verket även avtal med om att som tidigare nämnts vidareutveckla presentationen av de översikter som tar fram. Förutom publikationerna arrangerar och deltar i seminarier respektive möten med syftet att främja kontakten mellan praktiker och forskare. Sammanfattningsvis planerar att följande aktiviteter ska ingå i en framtida funktion som sprider forskningsresultat inom skolområdet: bevakning, sammanställning av forskningsresultat i samarbete med lärosäten, forskningsöversikter i samarbete med , kunskapsöversikter, anordnande av seminarier och diskussionsträffar, referensgrupper, drift av portal, samarbete med externa aktörer för resultatspridning, , regionala utvecklingscentrum och skandinaviska aktörer på området etc. 3Se vidare under . 4Tidigare hade en serie: Forskning i fokus. Spridning och användning av forskningsresultat är en annan statlig myndighet som huvudsakligen ger stöd till grundläggande forskning inom samtliga vetenskapsområden. Utöver forskningsfinansiering har myndigheten bland annat ett övergripande ansvar för samordning och kommunikation om forskning och forskningsresultat inom sina områden. är den största statliga finansiären av grundforskning vid svenska universitet, högskolor och institut. disponerar statsanslag om totalt för forskning och forskningsinformation.5 finns en särskild kommitté för utbildningsvetenskap, , som fördelar medel till forskning och utbildning på forskarnivå inom områden som är relevanta för lärarutbildning och pedagogisk verksamhet. Regeringen fördelade 2009 till utbildningsvetenskaplig forskning genom . fördelar medel till forskning efter ansökningar som har granskats och prioriterats av forskare i nationell konkurrens. Enbart disputerade forskare kan ansöka medel. har en mängd olika informationskanaler för att föra ut kunskap och resultat från den forskning som rådet finansierar, bland annat , expertsvar, m.m.