sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — Kurvan är framtagen för en real energiprisökning på . 48TP PT Den kostnadseffektiva potentialen bedöms vara något högre nu än eftersom energiprisökningen har varit större än åtgärdskostnadsökningen. Bostäder och service m.m. Figur 5.8 Effektiviseringspotential i flerbostadshus prisnivåTPF49FPT Källa: EnergiCentrum. Figur 5.9 Effektiviseringspotential i lokaler prisnivå Nettovärme [TWh] -20 -10 0 Minskade luftflöden främst vid ombyggnad av ventilation Besparingskostnad [öre/kWh] Källa: EnergiCentrum. har i det nu genomförda uppdraget justerat potential- beräkningarna med hänsyn till vilka åtgärder som redan har blivit genomförda, nya prisförutsättningar, ny teknisk kunskap etc. 49TP PT Se fotnot 48. Bostäder och service m.m. Vidare har utvecklingen av energipriser uppdaterats . De har även följt upp byggkostnadsindex med senaste värden. Vidare har potentialerna fördelats över en tidsskala för perioden 2020. Fördelningen har gjorts med hänsyn till att åtgärder har olika genomförandetakt (åtgärder som normalt görs samordnat med annan renovering och underhåll, elutrustning som byts efter vissa intervaller etc.). Fördelning av potentialen har också skett med avseende på el respektive annat energislag (fjärrvärme och bränslen). Energipriserna har ökat 2007. Med hänsyn tagen till den verkliga mixen av energislag för varje hustyp, har realpriset per kWh (priset justerat med konsumentprisindex, KPI) för uppvärmning i genomsnitt ökat för småhus och för flerbostadshus och lokaler. Under period- en har även kostnaderna för åtgärder ökat mer än KPI. Baserat på den i reala termer allmänna kostnadsökningen bedömer att energiprisökningen varit 3 à högre än åtgärdskostnads- ökningen. Detta pekar mot en större lönsam effektiviseringspoten- tial än vad tidigare beräknat. bedömer mot bakgrund av denna analys att den ekonomiska potentialen är 2 à högre än vad som framgår av figur 5.7 figur 5.9. har även uppskattat hur stor del av den tidigare potentialen som sannolikt har genomförts. Baserat på dessa revideringar bedömer den totala ekono- miska energieffektiviseringspotentialen för uppvärmning, tapp- varmvatten och installationer i den befintliga bebyggelsen värde är för fjärrvärme och bränslen samt elvärme. Med de av utredningen använda viktningsfaktorerna mot- svarar det primär energianvändning. Den totala lönsamma energieffektiviseringpotentialen och dess fördelning på olika bygg- nadskategorier framgår av tabell 5.10. I tabellen redovisas både slutlig energianvändning och primär energianvändning. SOU 2008:25 Bostäder och service m.m. energi, befintlig bebyggelse Källa: EnergiCentrum. När inträffar de potentiella effektiviseringsåtgärderna? har också beräknat hur stor effektivisering som skulle kunna uppnås om alla åtgärder som är lönsamma för fastighetsägarna och brukarna genomfördes, och hur denna effek- tiviseringspotential kan komma att fördelas över tiden. Syftet med denna fördelning är att se hur stor effektivisering som är möjlig att uppnå , samt . Potentialberäkningen har fördelats över tiden genom att fördela den totala potentialen på olika typer av åtgärder: Byggåtgärder (vindsåtgärder, fasadåtgärder, fönsteråtgärder) har för varje åtgärdstyp åsatt en trolig genomförandetakt vid bedömningen av potentialerna. Dessa antaganden har baserats på normala ombyggnadscykler, och huruvida energiåtgärden är fri- stående (ex. invändig vindsisolering) eller beroende av andra åtgärder (ytterväggsisolering som görs när ytskikt måste åtgärdas). Vidare har antagits att insatserna för att intensifiera värme- effektiviseringen leder till att ökningstakten i genomförandet inledningsvis ökar för att mot slutet av perioden minska. För elutrustning såsom vitvaror har antagits att löpande utbyten sker . I bedömningarna har också tagit hänsyn till att för- delningen mellan tillförda energislag förändras genom byten av uppvärmningssätt. CEC:s bedömning att el för uppvärmning minskar till följd av konverteringar har hämtats från rapport Bostäder och service m.m. ER 2007:21.TPF50FPT Detta är möjligen en alltför konservativ uppskatt- ning. Den potential som visas i tabell 5.10 och figur 5.10 omfattar den lönsamma potentialen för energieffektivisering i bostäder och lokaler för perioden 2016 exklusive den bedömda spontana effektiviseringen (slutlig energi). Figurerna visar således det resul- tat som skulle erhållas om alla lönsamma energieffektiviserings- åtgärder för värme och el skulle genomföras. Motsvarande värden i primär energianvändning med de av utredningen använda vikt- ningsfaktorerna framgår av tabell 5.11 och figur 5.11. I dessa effektiviseringspotentialer ingår dock inte konverterings- åtgärder. Beräkning av konverteringsåtgärder 2016 presenteras i avsnitt 5.5.1 och 5.5.2. Sammantaget be- räknas konverteringsåtgärder leda till slutlig energi, vilket motsvarar primär energianvändning. Tabell 5.11 Potential för värmeåtgärder och elutrustning i byggnader (om alla lönsamma åtgärder blir genomförda) exklusive konverte- ringsåtgärder. Ackumulerade resultat om alla lönsamma åtgärder 2016 genomförs. Slutlig energianvänd- ning. Småhus, fjärrv/bränslen Flerbostadshus, fjv/br Lokaler, fjärrv/bränslen Småhus, el för uppvärmn Flerbostadshus, el för uppv Lokaler, el för uppvärmn Flerb.hus, hushållsel, fastighetsel 0,,4 Lokaler, fastighetsel, Källa: EnergiCentrum. 50TP PT Energimyndigheten, Effektivare energianvändning – Beräkning av uppnådda effekter och förväntade effekter av beslutade styrmedel för ene effektivare energianvändning , ER 2007:21. Bostäder och service m.m. Tabell 5.12 Potential för värmeåtgärder och elutrustning i byggnader (om alla lönsamma åtgärder blir genomförda) exklusive konverterings- åtgärder. Ackumulerade resultat om alla lönsamma åtgärder 2016 genomförs. Primär energianvänd- ning med utredningens viktningsfaktorer. Småhus, fjärrv/bränslen Flerbostadshus, fjv/br Lokaler, fjärrv/bränslen Småhus, el för uppvärmn Flerbostadshus, el för uppv Lokaler, el för uppvärmn Flerb.hus, hushållsel, fastighetsel Lokaler, fastighetsel, Källa: EnergiCentrum. Bostäder och service m.m. Figur 5.10 Potential för värmeåtgärder och elutrustning i byggnader – om alla lönsamma åtgärder blir genomförda. Ackumulerade resultat av åtgärder genomförda . Slutlig energianvänd- ning. Småhus, fjärrv/bränslen Flerbostadshus, fjv/br Lokaler, fjärrv/bränslen Småhus, el för uppvärmn Flerbostadshus, el för uppv Lokaler, el för uppvärmn Flerb.hus, hushållsel, fastighetsel Lokaler, fastighetsel, verksamhetsel Källa: EnergiCentrum. Bostäder och service m.m. Figur 5.11 Potential för värmeåtgärder och elutrustning i byggnader – om alla lönsamma åtgärder blir genomförda. Ackumulerade resultat av åtgärder genomförda . Primär energianvänd- ning med utredningens viktningsfaktorer. Småhus, fjärrv/bränslen Flerbostadshus, fjv/br Lokaler, fjärrv/bränslen Småhus, el för uppvärmn Flerbostadshus, el för uppv Lokaler, el för uppvärmn Flerb.hus, hushållsel, fastighetsel Lokaler, fastighetsel, verksamhetsel Källa: EnergiCentrum. 5.4.2Vilken effektiviseringspotential realiseras utan ytterligare styrmedel? Endast en mindre del av de lönsamma åtgärderna blir i praktiken genomförda. Detta har konstaterats och beskrivits i ett antal utredningar.TPF51FPT Det finns, som har beskrivits i kapitel 3, en rad anledningar till att bara en mindre del av de effektiviseringsåtgärder 51TP PT Se till exempel Åtgärder för ökad energieffektivisering i bebyggelsen, Energi- Centrum rapport 2005:1, samt , proceedings from Summer Studies 1995, 1997, 1999, 2001, 2003, 2005 och 2007 m.fl. Bostäder och service m.m. som bedöms vara företags- eller privatekonomiskt lönsamma blir genomförda. Det kan bero på bristande kunskap om att effekti- viseringsmöjligheten finns, tveksamhet om åtgärders lämplighet, strängare lönsamhetskrav eller problem med finansiering, tidsbrist, brist på engagemang från ledningen eller brist på kompetens i organisationen etc. Det kan noteras att det generellt är avsevärt lättare att genomföra åtgärder och driva fram beslut inom energi- tillförsel, distribution och storskalig omvandling, än på användar- sidan i de enskilda byggnaderna. Att bygga kraftverk, värmeverk eller ledningar hanteras av professionella organisationer i ett begränsat antal beslut. Att realisera den befintliga effektiviserings- potentialen på användarsidan kräver miljontals beslut av miljontals brukare som t.ex. småhusägare, hyresgäster, aktörer inom ägar- och förvaltarorganisationer som ofta endast har energi som en begrän- sad del av alla frågor de måste hantera.TPF52FPT har på utredningens uppdrag bedömt den andel av poten- tialen för den existerande byggnadsstocken som kan antas komma till stånd utan tillkommande styrmedel. De har fördelat potentialen på byggnads- eller ägarkategorier med olika förväntad förmåga att genomföra ovannämnda åtgärder. De uttrycker den förväntade förmågan att realisera den existerande energieffektiviseringspoten- tialen i begreppet acceptans. har i sin analys skattat fördel- ningen av genomförandeprocenten på autonom utveckling, vad som är styrt av dagens styrmedel samt vad nya styrmedel kan medföra. Den andel av potentialen som bedöms komma till stånd utan tillkommande styrmedel har beräknats från den ekonomiska effektiviseringspotentialen med dessa antagna genomförande- andelar. I rapporten för ökad energieffektivisering i bebyggelsen analyserar acceptansen baserat på den verkliga utvecklingen 2003. CEC:s slutsats av denna analys blev att det verkliga genomförandet varit mindre än den mest försiktiga av de bedömningar av verkligt genomförande som Energi- kommission gjorde . Detta trots att de ekono- miska förutsättningarna var mer fördelaktiga 2003 än vad som hade antagits. bedömde baserat på denna analys att acceptansen i fortsättningen kan antas ligga i intervallet 52TP PT Ett beslut om energieffektivisering som omfattar ett stort antal lägenheter har fattats av . De har i sitt s.k. Skåneinitiativ beslutat att anta ett gemensamt mål om effektivare energianvändning . Både enskilda medlemsföretag och privata fastighetsägare kan ansluta sig till initiativet genom en skriftlig avsiktsförklaring. Bostäder och service m.m. 10 beroende på hur styrmedel utformas och marknaden utvecklas. Priselasticiteten för energianvändning förefaller således vara låg inom sektorn bostäder och service m.m. I den potentialbedömning, som har genomfört på uppdrag av utredningen har begreppet acceptans analyserats ytterligare. Problem som särskilt uppmärksammats gäller organisation av energifrågor och delade incitament för lokaler och flerbostadshus.TPF53FPT Underlag för bedömning av genomförandegrad har tagits fram bl.a. genom branschkontakter och litteratursökning. Betydelsen av organisation och incitament tas upp för lokaler bland annat i olika skrifter från UFOSTPF54FPT och BELOKTPF55FPT. För större delen av både offentliga och kommersiella lokaler innebär roll- fördelningen mellan ägare och brukare att man ofta får en ogynn- sam incitamentsstruktur. Ägaren ska bekosta de flesta energi- åtgärder, men hyresgästen gör vinsten. Detta gäller åtminstone i de fall som hyresavtalen avser kallhyra. Även vid varmhyra (totalhyra) blir det problem, genom att hyresgästen då inte har något incita- ment att bete sig energieffektivt. Samma typ av problem finns inom det kommersiella ägandet. Där tillkommer också problemet att många ägare använder fastig- heterna som finansiell placering, inte primärt för att bedriva verk- samhet i dem. För att bättre kunna bedöma acceptansen för effektiviserings- åtgärder har gjort en uppdelning av den svenska bebyggelsen avseende byggnadstyper. Uppdelning har även gjorts med avseende 53TP PT S.k. split incentives Problemet med split incentives gäller både flerbostadshus och lokaler. En ECEEE-studie har analyserat bostadssektorn i ett antal länder, och visar att av all energi i denna sektor har vad man kallar principal agent problems. att den som orsakar energianvändningen inte är den som har tillgång till effektiviserings- åtgärderna eller inte får någon prissignal om sitt energibeteende. och , How many people actually see the price signal, Quantifying market failures in the end use of energy, ECEEE 2007 summer study pp. 54TP PT Utveckling av fastighetsföretagande i offentlig sektor, se t.ex. skriften Mot nya höjder 2006. 55TP PT Beställargruppen lokaler, se bl.a. kommande rapport om hyresavtal med incitament för minskad energianvändning. Bostäder och service m.m. på olika ägarkategorier, där man kan förvänta sig bättre eller sämre förutsättningar för att effektiviseringsåtgärder verkligen blir genom- förda. Indelningen i kategorier bygger på en sammanställning gjord för energiprestandautredningen som avsåg läget . Underlaget har till viss del uppdaterats av . SCB:s energistatistik har använts för totala areor, och underlaget avser . Indelningen i tabellen är förenklad, offentliga ägare kan också äga hyresfastig- heter (skattepliktiga fastigheter) etc., men indelningen är trots detta användbar som ram för ett principiellt resonemang. Tabell 5.13 Fördelning av byggnadsbeståndet avseende ägarkategorier hustyp/Ca andel av area per hustyp Offentliga ägare m.m., specialfastigheter Ideella ägare, kyrkan m.m. Privata och kommersiella ägare, hyresfastigheter Investerare, kortsiktiga och mer långsiktiga Egenanvändare, med egen verksamhet i huset etc. Privata ägare, fysiska personer Bostadsrättsföreningar (egenanvändare) Privata ägare, fysiska personer Fysiska personer (helt övervägande) Källa: EnergiCentrum. Bostäder och service m.m. Hur mycket blir genomfört? I den fördjupade analysen har gjort ett antal antaganden och övervägande, differentierade efter ägarkategorierna i tabell 5.13. CEC:s beräkningar indikerar att cirka 15 procents acceptans kan vara rimlig att anta för den befintliga bebyggelsen. påpekar att detta är en preliminär bedömning. I CEC:s rapport antogs som lägst 10 procents acceptans, med möjlighet att nå 20 om priser ökar mycket och styrmedel m.m. får starkt genomslag. Med nuvarande priser samt dagens styrmedel och fokus på energifrågorna gör således bedömningen att är ett rimligt antagande. Således bedöms priselasticiteten ha ökat. Om denna acceptansen appliceras på den tidigare beräknade ekonomiska potentialen fås ett bedömt realistiskt genomförande på slutlig energi respektive primär energi- användning för . Fördelningen för olika byggnadskategorier framgår av tabell 5.14 och tabell 5.15. Tabell 5.14 Bedömd realistiskt genomförande av åtgärder om inga ytterligare styrmedel tillkommer, TWh, slutlig energianvändning. För upp- värmningsåtgärder och elutrustning. Åtgärder för perioden 2016. El för uppvärmning, hushållsel, driftel Källa: EnergiCentrum. Bostäder och service m.m. Tabell 5.15 Bedömd realistiskt genomförande av åtgärder om inga ytterligare styrmedel tillkommer, TWh, med utredningens viktningsfaktorer. För uppvärmningsåtgärder och elutrustning. Åtgärder för perioden 2016. El för uppvärmning, hushållsel, driftel Källa: EnergiCentrum. 5.5Förväntad effekt av beslutade styrmedel och åtgärder, 2005 2016 5.5.1Konvertering av uppvärmningssystem i småhus, framtidsbedömning med åtgärdsorienterad top-down beräkning De beräkningar som presenteras här avser framtida konverteringar av uppvärmningssystem i småhus. Beräkningarna har genomförts av konsultföretaget och baseras på SCB:s energistatistik för . Konverteringarna har bedömts med utgångspunkt från antal hus vars uppvärmningssystem konverteras från individuell oljeeldning eller direktverkande elvärme till t.ex. fjärrvärme eller värmepump. Uppgifter från SCB:s statistik för enligt SCB har justerats med uppgifter om hur många hus som har vissa uppvärmningssätt, och som därvid har förutsättningar för konver- tering. Justeringarna har gjorts för att bättre avspegla den verkliga mängd värmepumpar som har installerats i svenska småhus. Viktiga antaganden för denna beräkning är att den: Avser stocken av permanentbebodda småhus 2005. Inga ny- byggen eller rivningar ingår. Utredningens viktningsfaktorer har använts. Bostäder och service m.m. Verkningsgrader i värmepumpar, pannor etc. för är hämtade från WSP:s utredning 2006.TPF56FPT Inga förändringar i dessa antaganden har gjorts för . Husens nettovärmebehov antas oförändrade , dvs. i beräkningen bortses från inverkan av effektiviserings- åtgärder och från standardhöjningar såsom högre rumstempe- ratur eller mer varmvattenanvändning. Antalet småhus med olika typer av värmepumpar utgår från SCB- statistikens totalsiffra om 444 000 hus.TPF57FPT har uppgifterna om antalet värmepumpar varit osäkra, men råder en större samstämmighet mellan SCB:s och värmepumpsbranschens upp- gifter. för skiljer inte mellan olika typer av luftvärmepumpar, men års enkät särskiljs luft- luft-värmepumpar. Med hjälp av preliminära siffror från SCB, samt försäljningsstatistik från värmepumptillverkarnas branschföretag har fördelningen av värmepumpstyper skattats enligt följande: Småhus med berg-, sjö- och jordvärme- cirka 200 000 st cirka 100 000 st cirka 135 000 st Profu har bedömt det troliga antalet småhus som byter upp- värmningssystem 2016. Vidare har de gjort be- dömningar mellan vilka värmekällor som byten kommer att ske. Antalet som byter uppvärmningssätt har tagits fram efter bedöm- ningar av acceptansen, nuvarande trender m.m.TPF58FPT Tabell 5.16 visar Profus bedömning av antalet konverterade småhus , samt de beräkningar som gjorts av konverteringar. För varje rad med uppvärmningssätt framgår hur många hus som bedöms övergå till annat uppvärmningssätt, eller 56TP PT , A. et al, 2006. Primärenergifaktorer för olika energibärare och uppvärmningsslag som används inom områdena transporter och byggnader. WSP Environmental, . 57TP PT Det finns, som tidigare nämnts, flera osäkerheter i denna skattning. Installationstakten är mycket hög, och förändringarna är således stora mellan åren. Försäljningsstatistikens siffror är mycket höga (över 100 000 värmepumpar sålda , detta innefattar samtliga typer av värmepumpar), och i beräkningarna har därför antagits att en stor andel går till utbyten och till annat än småhusuppvärmning för att siffrorna ska stämma med småhusstocken. En annan osäkerhet gäller frånluftsvärmepumpar, som troligen inte uppmärksammas när småhusägaren fyller i enkäten, och därför underskattas i SCB:s statistik. 58TP PT Acceptansbegreppet beskrivs i avvsnitt 5.4. Bostäder och service m.m. rekryteras från andra uppvärmningssätt. Antalet avser byten från ett uppvärmningssätt till ett annat, inte om ett hushåll t.ex. byter ut en äldre luftvärmepump mot en ny liknande. Antal permanentbebodda småhus med olika uppvärmningssätt , samt bedömda konverteringar Elpanna, el enbart Oljepanna, olja enbart buret) med två eller tre av el, olja och biobränsle Enbart biobränsle, (enl. system, exkl. frånlufts- Fjärrvärme (alla anslutna) Annat (flyttas till övriga Källa: Profu. Antalet småhus som fjärrvärmeansluts har bedömts till cirka 9 000 stycken . Denna siffra är lägre än senare års nivå och lägre än Svensk Fjärrvärmes bedömningar men ger ändå en förhållandevis kraftig ökning. Luft-luftvärmepumpar har bedömts installeras endast i hus med direktel. har installationstakten varit hög, och försäljningen är av storleksordningen 40 000 . Med dessa antaganden återstår cirka 163 000 småhus med endast direktel. Alla direktelvärmda småhus har inte planlösning som passar för luft-luftvärmepump, och alla småhusägare byter inte uppvärmningsform. Här har Profu antagit att cirka två tredjedelar byter uppvärmningssystem . Dessutom har antagits att Bostäder och service m.m. ett mindre antal småhus med direktelvärme byter till någon form av bränslekombination. Liknande resonemang ligger bakom övriga konverteringsströmmar i tabell 5.17. Pelletspannor kan endast bli aktuella i hus med skorsten (vattenburet system med bränsle- panna). Nyanslutningar till naturgas har inte beaktats. Tabell 5.17 Bedömning av konverteringar i småhus för perioden 2016. Energi för uppvärmning och varmvatten. Slutlig energi, TWh -2,3 -2,8 -3,3 -8,2 -2,6 -7,7 Detaljering av levererad el: -1,3 berg-, jord- och -3,3 -7,7 Källa: Profu. Profu har efter den ovan beskrivna bedömningen av antalet hus med olika uppvärmningssätt gjort en beräkning av den levererade energin. Det har gjorts baserat på typiska värden för nettovärmen i de konverterade hustyperna, vilka har omräknats till behov av levererad el till den nya värmepumpen etc. Tabell 5.18 visar Profus sammanfattade beräkningsresultat i slutlig energi och tabell 5.19 visar deras sammanfattade beräkningsresultat i primär energianvändning (med utredningens viktningsfaktorer). Beräk- ningar har gjorts för och för . De angivna siffrorna för är resultatet av en interpolering. Bostäder och service m.m. Beräkningen återspeglar således effekterna av de byten av upp- värmningssätt i småhus som antas ske . Det är främst el och olja som antas ersättas med värmepumpar och biobränsle, samt fjärrvärmeanslutning. Enligt beräkningen leder konverteringarna till att den slutliga energianvändningen minskar med respektive . Mot- svarande minskning i primär energi är och . I denna beräknade effektivisering ingår också spontana åtgärder. EnergiCentrum bedömer i studien för ökad energieffektivisering i bebyggelse att av effektiviseringsåtgärderna kan antas ske spontant utan styrmedel.TPF59FPT Utredningen gör därför bedömningen att slutlig energianvändning kan tillgodoräknas 2010 respektive . Det motsvaras av slutlig energianvändning respektive primär energianvändning med utredningens viktningsfaktorer. 5.5.2Konvertering till fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler Ökad anslutning till fjärrvärme kan bidra till effektivare energi- användning även i flerbostadshus och lokaler. Den möjliga effek- tiviseringen består av flera delar. Den slutliga energianvändningen minskar t.ex. vid konvertering till fjärrvärme från individuell oljeuppvärmning genom att förbränningsförlusterna minskar. Vidare minskar den primära energianvändningen genom att fjärr- värmens viktningsfaktor är lägre än viktningsfaktorn för t.ex. olja och el. Konvertering till fjärrvärme för perioden 2004 ingår för både bostäder och lokaler i den åtgärdsbaserade top-down beräk- ning som presenteras i avsnitt 5.3.2 och för småhus för perioden 2016 i avsnitt 5.5.1. Nyanslutningar till fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler för bedöms motsvara . Av detta bedöms utgöra konverteringar och 30 pro- cent gå till nybebyggelse. Konverteringarna bedöms i första hand ske från individuell oljeeldning och i viss mån individuell bio- bränsleeldning och elvärme. Konverteringarna bedöms leda till en årlig effektivisering av den slutlig energianvändning med 59TP PT Report 2005:1. Bostäder och service m.m. och med effektivare primär energianvändning . Ackumulerat ger det en effektivare slutlig energi- användning på respektive en primär energieffekti- visering på . Tabell 5.19 Uppskattad framtida energieffektivisering vid konvertering till fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler 2016. Slutlig respektive primär energianvändning med utred- ningens viktningsfaktorer (TWh/år) Konvertering till fjärrvärme i Källa: Svensk Fjärrvärme. 5.5.3Energi- och koldioxidskatternas inverkan på energianvändning i bebyggelsen, perioden 2016 Energiskatterna bedöms fortsatt komma att vara ett viktigt styrmedel för effektivare energianvändning. Som har beskrivits i avsnitt 5.3.2 omfattar dagens skatter för sektorn bostäder och service m.m. energiskatt, koldioxidskatt samt svavelskatt. Dess- utom tas mervärdesskatt ut på all energianvändning och energi- skatterna. Den ekonometriska utvärdering av skatternas betydelse för effektivare energianvändning som utredningen gett vid i uppdrag att genomföra visar, som har nämnts i avsnitt 5.3.2, att energiskatternas bidrag till effektivare slutlig energianvändning 2016 kan komma att uppgå till . Det motsvarar primär energianvändning med de av utredningen använda viktningsfaktorer- na.