sou · GWB364 · 2009-01-01 00:00:00 — Om innehållet inte finns på samma sätt i någon annan kanal är kanalen att betrakta som en ny pro- gramkanal. För att starta en sådan programkanal bör det även framledes krävas ett medgivande från regeringen. Att däremot starta en kanal med samma innehåll som i en redan existerande kanal i kärnverksamheten, men med exempelvis möj- lighet att separera ljudet eller där bilden har större detaljrikedom, bör inte betraktas som en ny programkanal eller liknande tjänst. Den typen av ökat tillgängliggörande bör vara förenlig med det existerande uppdraget, så länge det inte skadar kärnverksamheten. På samma sätt bör inte regeringens medgivande krävas för att till- gängliggöra kärnverksamheten på nya plattformar. 6.2.3Gränser för den kompletterande verksamheten Förslag: För att förbättra möjligheterna för allmänheten att till- godogöra sig kärnverksamheten är det nödvändigt att public service-företagen bedriver kompletterande verksamhet, exem- pelvis på Internet. Den kompletterade verksamheten ska omfattas av samma riktlinjer om opartiskhet, saklighet, omsorg om demokratiska värden och förbud mot reklam som tillämpas på kärnverksamheten. Den kompletterande verksamheten ska finansieras av public service-avgifter och den ska inte skada kärnverksamheten eller strida mot de grundläggande principer som gäller för programverksamheten. För att förbättra möjligheterna för allmänheten att tillgodogöra sig kärnverksamheten är det nödvändigt att public service-företagen även fortsättningsvis bedriver kompletterande verksamhet, exem- pelvis på Internet (se avsnitt 15.3.1). Nya tekniska lösningar och förändrad mediekonsumtion får till följd att förutsättningarna för public service delvis ändras vilket gör att public service-utbudet behöver finnas tillgängligt på de plattformar där det finns en efter- frågan. Möter inte public service-företagen förändringarna riskerar verksamhetens betydelse att minska. Uppdragets allmänna utformning och uppföljning De riktlinjer om opartiskhet, saklighet, demokratiska värden och förbud mot reklam som gäller för kärnverksamheten ska i fortsättningen även gälla för den kompletterande verksamheten. Den kompletterande verksamheten ska ses som verksamhet som är direkt anknuten till kärnverksamheten och ska därmed enligt 1 § lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst, även fortsättningsvis finansieras av public service-avgifter. Företagen ska inte bedriva någon verksamhet som kan skada kärnverksamheten eller som kan uppfattas strida mot de grundläggande principer som gäller för programverksamheten. UR och SVT bör även fortsättningsvis ha möjlighet att sända text-TV som är ett betydelsefullt medium med hög användning. kan sägas höra till kärnverksamheten eftersom det rent tekniskt rör sig om en direktsändning, men verksamheten är inte tillståndspliktig. För tittaren uppfattas emellertid text-TV förmod- ligen mer som en tjänst på begäran och liknar därför snarare public service-företagens tjänster på Internet. Det innebär att jag snarare betraktar text-TV som en kompletterande verksamhet. Jag anser därmed att det inte är nödvändigt att riksdag och regering reglerar huruvida UR och SVT sänder text-TV eller inte. 6.2.4Reglering och översyn av sidoverksamheten Förslag: Public service-företagen ska i begränsad omfattning ha möjlighet att bedriva sidoverksamhet. All sidoverksamhet ska bära sina egna kostnader, särredovisas och i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt i förhållande till andra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Sidoverksamheten ska inte ges en sådan omfattning eller vara av sådan karaktär att den kan riskera att inkräkta på kärnverksamheten eller skada varumärket. Bedömning: Det finns behov av att se över sidoverksamheten inom SVT och hur den ska regleras. Public service-företagen ska även fortsättningsvis i begränsad omfattning ha möjlighet att bedriva sidoverksamhet. All sidoverk- samhet ska bära sina egna kostnader, särredovisas och i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt i förhållande till andra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Uppdragets allmänna utformning och uppföljning heten får inte ges en sådan omfattning eller vara av en sådan karaktär att den riskerar att inkräkta på kärnverksamheten. Public service-företagens försäljning av diverse produkter utgör en del av sidoverksamheten. På hemsidan finns över 400 titlar med och musik och mer än 180 artiklar såsom spel, leksaker, kläder och textilier m.m. till försäljning. Flera av produkterna har anknytning till SVT:s barnprogram. För att sälja vissa produkter har SVT slutit avtal med ett antal kommersiella företag som har pro- dukterna till försäljning i egna butiker. Public service-företagen ska även fortsättningsvis ha möjlighet att bedriva viss försäljning via hemsidan. Jag anser emellertid att SVT:s försäljning av produkter är av den omfattning och karaktär att den riskerar att skada SVT:s varumärke som representerar public service som ett fritt, oberoende och icke-kommersiellt alternativ. Oberoendet från kommersiella intressen tillsammans med den publicistiska självständigheten måste vara grunden i public service-uppdraget. Sidoverksamheten får därför inte ges en sådan omfattning eller vara av sådan karaktär att den riskerar att skada SVT:s eller public services varumärke. Mot bakgrund av ovanstående bedömer jag att det finns behov av att se över sidoverksamhet inom SVT och hur den ska regleras. Förslag: De bestämmelser i anslagsvillkoren som fortsättningsvis ska gälla skrivs in i public service-företagens bolagsordningar enligt bilaga 3. 6.3.1En konsekvens av förslaget om direktfinansiering Förslaget om finansiering av public service innebär att inte kommer att besluta om årliga anslagsvillkor för public service-företagen (se kap. 5). I anslagsvillkoren finns bestämmelser om ekonomiska förutsättningar för företagen samt föreskrifter om organisation och revision. Flera av bestämmelserna i anslagsvillkoren är inte nödvändiga och några kommer till följd av förslaget om direktfinansiering att utgå. De bestämmelser som ska regleras i lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst behandlas i kap. 5.1.5. De bestämmelser som återstår och som från och med den 1 Uppdragets allmänna utformning och uppföljning ska gälla för public service-företagen måste regleras på annat sätt. 6.3.2Bestämmelserna ska skrivas in i bolagsordningarna I andra länder där det bedrivs public service-verksamhet, till exempel i , finns en stor del av uppdraget samlat i programföretagets bolagsordning. De svenska public service-företagens bolagsordningar innehåller inte några bestämmelser som reglerar företagens pro- gramverksamhet, organisation eller resursanvändning. Några formella hinder för att införa sådana finns inte. I 3 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551) regleras endast vad som måste anges i en bolagsordning. I förarbetena till aktiebolagslagen framgår att det inte finns några hinder mot att ta in andra bestämmelser i bolagsordningen än vad som föreskrivs enligt lagen.2 Bestämmelserna får dock inte strida mot aktiebolagslagen, annan lag eller författning eller vara sins- emellan motstridiga. Det är vidare lämpligt att bestämmelser i en bolagsordning är av mer bestående karaktär och inte ändras på regelbunden basis. Jag föreslår att de bestämmelser i anslagsvillkoren som fortsätt- ningsvis ska gälla skrivs in i public service-företagens bolagsordningar enligt bilaga 3. Det gäller exempelvis bestämmelserna om att SVT och SR ska ha en decentraliserad organisation, att verksamheten ska syfta till god effektivitet och produktivitet, hur sidoverksamheten ska regle- ras och att företagen ska redovisa hur uppdraget har fullgjorts i en public service-redovisning. 6.3.3Konsekvenser av reglering i bolagsordning En konsekvens av att föra in bestämmelser i bolagsordningarna är att public service-företagens styrelser och indirekt revisorerna blir ansvariga för att övervaka och bedöma att bestämmelserna har efterlevts. På bolagsstämman tar i sitt beslut om ansvarsfrihet för företagens styrelser slutgiltigt ställning till detta. får härmed en tydligare ägarroll bland annat för en effektiv resursanvändning inom företagen (se avsnitt 4.2.3 och 4.3.4). 2004/05:85, Ny aktiebolagslag, s. 538. Uppdragets allmänna utformning och uppföljning Jag anser inte att förslaget kommer att få några avgörande konsekvenser för uppföljning av public service-uppdraget eftersom den nästan uteslutande gäller bestäm- melser som är direkt programrelaterade, dvs. inte villkor om eko- nomi och organisation som det i huvudsak är fråga om i detta fall (se avsnitt 6.5.2). 6.3.4Överenskommelser mellan public service-företagen Bedömning: Överenskommelser mellan public service-företagen bör sändas till och innan verksamhetsåret börjar och det bör tydligt framgår vilket ansvar respektive public service-företag har och hur verksam- heterna ska utvecklas. Public service-företagen har enligt sändningstillstånden möjlighet att sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser för språkliga och etniska minoriteter samt gällande program om och för personer med funktionsnedsättning. På vilket sätt företagen har fördelat ansvaret ska formuleras i en överenskommelse mellan företagen. Enligt anslagsvillkoren ska dessa överenskommelser sändas till och . Public service-företagen bör även fortsättningsvis ha möjlighet att sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser för språkliga och etniska minoriteter samt för personer med funktionsnedsättning. Min bedömning är att överenskommelserna bör sänds till Kulturdeparte- mentet och innan verksamhetsåret börjar. Överenskommelserna bör också vara tydliga när det gäller vilket ansvar respektive företag har för verksamheterna och hur företagen planerar att verksamheterna ska utvecklas. För att se till att rätt åtgär- der vidtas och för att utveckla verksamheterna är det lämpligt att SVT, SR och UR även fortsättningsvis har ett nära och kontinuerligt sam- arbete med berörda organisationer. Uppdragets allmänna utformning och uppföljning 6.4Redovisning av hur uppdraget har fullgjorts Förslag: Public service-företagen ska redovisa hur uppdraget har fullgjorts i en public service- redovisning. Public service-företagens revisorer ska granska redovisningarna. Public service-företagen lämnar en årlig public service- redovisning till och Granskningsnämnden.3 Förslaget innebär att kravet på public service-redovisning anges i bolagsordningarna (se bilaga 3). Företagens public service-redovisningar är viktiga underlag till , regering och riksdag när det gäller hur kraven i sändningstillstånd och anslagsvillkor har uppfyllts. De utgör också en betydelsefull information till allmänheten om public service-verksamheten. Vart och ett av public service-företagen ska därför även fortsättningsvis redovisa hur uppdraget har fullgjorts i en public service-redovisning. Redovisningen ska innehålla en beskrivning av hur företagen har valt att bedriva verksamheten för att uppfylla uppdraget som givits i sändningstillstånd och i bolagsordningar. Public service- företagens samtliga verksamhets- och programområden ska redovisas tydligt. Statistik och beskrivningar ska utformas så att det blir möjligt att följa upp uppdraget och göra jämförelser med avseende på bl.a. kostnader, intäkter och volymer. Nyckeltal som visar effektivitet och produktivitet ska också finnas med i redovisningen. Public service-företagen ska vidare beskriva olika program- kategoriers andel av den totala sändningstiden, när olika program- typer sänds samt resursförbrukningen för respektive kategori. Redovisningen ska även beskriva omfattningen av tittandet och publikens reaktioner samt företagens planer . Public service-redovisningen ska lämnas till regeringen och . 1995/96:161, En radio och TV i allmänhetens tjänst, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297. Uppdragets allmänna utformning och uppföljning företagens revisorer ska fortsättningsvis granska redovisningarna med avseende på om innehållet i redovisningarna stämmer överens med innehållet i företagens databaser. 6.5Uppföljning och granskning av uppdraget Bedömning: bör i efterhand granska och bedöma om respektive public service-företag har uppfyllt uppdraget. Granskningen bör göras med utgångspunkt i radio- och TV-lagen och sändningstillstånd. bör, i förekommande fall, motivera varför den anser att uppdraget inte är uppfyllt. bör i sin bedömning inte påtala vilka förändringar eller förbättringar som krävs för att public service-företagen ska uppfylla uppdraget. nuvarande uppdrag om uppföljning av upp- draget regleras i myndighetens regleringsbrev. Min bedömning innebär ett förtydligande av uppdrag. Granska program och publicera rapporter huvudsakliga uppgift är att i efterhand granska innehållet i radio- och TV-program vilket görs på eget initiativ eller efter anmälan från allmänheten.4 kan fria, kritisera och fälla. finner att bestämmel- serna om annonser, sponsring och otillbörligt gynnande har över- trätts kan nämnden ansöka hos länsrätten om att en särskild avgift ska betalas. I andra fall kan begära att beslu- tet ska offentliggöras i sändning på lämpligt sätt. publicerar även rapporter om det svenska radio- och TV-utbudet som utförs av eller av universitets- eller högskoleinstitutioner på uppdrag av nämnden. Myndigheten beslutar självständigt om vilka områden som ska belysas. 4 Förordning (2007:1183) med instruktion för och TV. Uppdragets allmänna utformning och uppföljning Granska hur uppdragets uppfyllts ska granska hel- heten när det gäller public service-verksamheten.5 ska, med utgångspunkt i de villkor som anges i radio- och TV-lagen, sändningstillstånd och anslagsvillkor, uttala sig om public service-företagen har fullföljt sina uppdrag, om de levt upp till de krav som ställts och om det finns skäl att påtala behov av förändringar eller förbättringar i verksamheten. Public service- redovisningarna och överenskommelser mellan företagen från före- gående år fungerar som underlag för bedömning. har cirka på sig att genomföra granskningen och lämna sitt utlåtande till regeringen. Utlåtandet kan fungera som ett underlag inför beredning av villkoren för nästa tillståndsperiod. De riktlinjer som riksdag och regering har fastställt ska följas upp. Via public service-avgiften ställs stora resurser till public service- företagens förfogande och det är väsentligt att allmänhet, upp- dragsgivare och public service-företagen får en bekräftelse på att avgiftsmedlen har används på rätt sätt. Insyn och öppenhet i hur verksamheten har bedrivits är viktigt för att upprätthålla legitimi- teten för public service. Uppföljningen utgör också ett underlag för beslut inför kommande tillståndsperiod. Granskning av hur uppdraget har uppfyllts är vidare i linje med Europeiska kommissionens meddelande om tillämpningen av reg- lerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst. Av meddelandet framgår att det är önskvärt att en myndighet eller ett särskilt utsett organ kontrollerar att de företag som fått uppdraget tillhandahåller de tjänster som erbjuds enligt bestämmelserna mellan staten och företaget. Enligt meddelandet kan ett sådant organ vara effektivt endast om det är fristående från det företag som tillhandahåller tjänsten.6 2005/06:112, Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 2007-2012, s. 47; Regleringsbrev för avseende och TV, Regeringsbeslut, , 19/12 2007. 6Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (2001/C320/04). Uppdragets allmänna utformning och uppföljning , , och har en tämligen likartad modell för granskning där statliga myndigheter granskar hur public service-företagen uppfyller uppdraget.7 Granskningen görs med utgångspunkt i public service-företagens rapporter över hur uppdraget har fullgjorts. Granskningen bör göras med utgångspunkt i radio- och TV-lagen och sändningstillstånden. De av anslagsvillkorens bestämmelser som föreslås regleras i bolagsordningarna ska inte granskas av . Dessa kommer istället att granskas av före- tagens revisorer (se avsnitt 6.3.3). Public service-företagen har inför nuvarande tillståndsperiod haft uppdrag att formulera mål som redovisar hur de planerar att bedriva verksamheten för att uppfylla uppdraget. Detta har regle- rats i anslagsvillkoren. Jag anser att målen är en angelägenhet för public service-företagen och inte bör utgöra en utgångspunkt för granskningen. De kan ses som en beskrivning av hur public service- företagen avser att uppfylla uppdraget. Bedömning av om uppdraget har uppfyllts Granskningen ska göras mot bakgrund av den verksamhet som public service-företagen har bedrivit under föregående år. Granskningen bör resultera i en bedömning om respektive public service-företag har uppfyllt sitt uppdrag eller inte. Jag anser inte att i sin bedömning bör påtala vilka förändringar eller förbättringar som krävs för att public service-företagen ska uppfylla uppdraget. Public service-företagen har tolkningsföreträde till uppdraget vilket innebär att det är företagen som bedömer på vilket sätt uppdraget ska upp- fyllas. Det är därför inte ändamålsenligt att , som är en statlig myndighet, föreslår vilka förändringar som public service-företagen bör vidta för att uppfylla uppdraget. Däremot bör , i förekommande fall, motivera varför den anser att uppdraget inte är uppfyllt. 7 Granskningen utförs av Radio och i , i och Medietilsynet i . Uppdragets allmänna utformning och uppföljning Åtgärder om uppdraget inte har uppfyllts Några sanktionsmöjligheter är inte kopplade till Gransknings- nämndens nuvarande uppdrag och jag ser heller inga behov av detta. De funktioner som finns är tillräckliga. anledning till kritik har public service-företagen möj- lighet att själva agera. kan besluta om åtgärder och styrelsen kan i sista hand avsätta VD. I systemet finns således en inbyggd självreglering. I propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 2007-2012 (prop. 2005/06:112) föreslogs en uppföljning efter halva tillståndsperioden. Eftersom nuvarande tillståndsperiod förkortades från sex till genomfördes inte förslaget som gick ut på att skulle ansvara för uppföljningen. Ett syfte var att med utlåtande som grund uppmärksamma regering och riksdag på frågor som hade med tillståndets utformning att göra.8 Jag anser inte att en sådan uppföljning är en ändamålsenlig lösning. För det första har public service-företagen redan möjlighet att väcka frågor angående uppdraget till regeringen. För det andra kan uppföljningen komma att sammanfalla med en utredning inför nästföljande tillståndsperiod om man utgår från en tillstånds- period . För det tredje kan det diskuteras om Gransk- ningsnämndens rapporter utgör tillräckligt underlag för en sådan uppföljning. 2005/06:112, s. Public service-företagens utbud kännetecknas av hög kvalitet som tillgodoser både bredare och smalare intressen och behov. Det ska finnas något för var och en. Public service-företagen har många och viktiga uppgifter som särskiljer dem från de kommersiella radio- och TV-företagen. SR och SVT har en viktig demokratisk uppgift att ge medborgarna den allsidiga information de behöver för att kunna ta ställning i sam- hälls- och kulturfrågor. SR och SVT ska även granska, ifrågasätta och skapa debatt, bilda, spegla och tillgängliggöra. Dessutom har de ett unikt ansvar för underhållning, kulturproduktion och kultur- spridning. Public service-företagen har vidare ett särskilt ansvar för språkliga och etniska minoriteter samt för barn och unga. Slutligen har UR ett uppdrag att producera och tillgängliggöra utbildnings- och folkbildningsprogram för främst utbildningsväsendet. I denna del av betänkandet behandlas public service-företagens specifika uppdrag när det gäller innehåll. Kapitel 7 tar upp företa- gens demokratiska uppgift och uppdraget att spegla landet och befolkningen och att verka för mångfald i programutbudet. I kapi- tel 8 behandlas public service-företagens särskilda ansvar för språk- liga och etniska minoriteter och i kapitel 9 ansvaret för barn och unga. Public service-företagens kultur- och underhållningsuppdrag behandlas i kapitel 10 där bland annat orkestermusik och SVT:s ansvar för svensk filmproduktion diskuteras närmare. I kapitel 11 behandlas utomståendes medverkan och extern produktion och i kapitel 12 utbildningsprogram och UR. 7Demokrati, spegling och mångfald 7.1Demokrati och public service Demokrati är ett mångfasetterat och mångtydigt begrepp. Oavsett hur begreppet definieras är det svårt att tänka sig en fungerande demokrati utan en mångfald av fria och obundna medier där olika åsiktsyttringar får plats och där skilda perspektiv och intressen lyfts fram. Av dessa anledningar är yttrande- och informationsfrihet skyddade rättigheter enligt grundlagen och utgör grundläggande byggstenar i ett demokratiskt samhälle. Att endast manifestera rättigheterna i grundlag räcker dock inte för förverkliga demokra- tins ideal. En fungerande demokrati kräver även upplysta medbor- gare som har tillgång till relevant och allsidig information. Medier- nas förmedling av information, deras roll som granskare och som forum för debatt är avgörande på flertalet av de områden där vi som medborgare behöver bilda oss en uppfattning och för att ställa makthavare till svars.1 har fler medborgare förutsättningar att vara bättre infor- merade än vad som varit fallet i någon annan generation. Antalet radio- och TV-kanaler är större än någonsin och möjligheterna att sprida information kommer sannolikt att växa i snabb takt. En del forskare har dock noterat att enskilda medier och medieföretag har minskat sitt ansvar för nyhets- och samhällsjournalistiken som ett resultat av en ökad konkurrens om publiken. Det är speciellt fram- trädande bland kommersiella radio- och TV-kanaler där nyhets- och samhällsjournalistik har en liten för att inte säga obetydlig roll.2 Detta ökar betydelsen av en självständig public service med ett uttalat uppdrag att bedriva relevant och saklig nyhets- och sam- hällsjournalistik. 1En uthållig demokrati! Politik för folkstyre (SOU 2000:1), s. 77. 2Jönsson & Strömbäck 2007, s. 290. Demokrati, spegling och mångfald SR och SVT har som enda medieföretag i ett uttalat uppdrag att ge medborgarna den allsidiga information de behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor.3 Public service-företagen har därmed en viktig demokratisk funktion för att bland annat ge alla medborgare möjlighet att skaffa sig relevant och allsidig information så att de kan ta väl övervägda och rationella beslut t.ex. vid de allmänna valen. Informationen ska utformas så att den inte bara kommer de samhällsintresserade lyssnarna och tittarna till del. En av public service-företagens viktigaste funktioner är att utforma program- verksamheten så att den är relevant och tillgänglig för alla tittare och lyssnare. Det är angeläget att public service-företagen står starka i konkurrensen om medborgarnas uppmärksamhet och fort- sätter sin produktion av relevanta samhälls- och nyhetsprogram som informerar, granskar och är forum för debatt. SR:s och SVT:s uppdrag att ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i olika samhälls- och kulturfrågor bör även fortsättningsvis ges hög prioritet. Förslag: Bestämmelsen om att andelen av allmänproduktionen i SVT:s och SR:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till ska tas bort. Både SVT och SR har enligt sina sändningstillstånd en uppgift att spegla hela landet. Det har inte alltid varit explicit formulerat i uppdraget men i praktiken har uppgiften varit central för företagen. Jag vill här poängtera att hela landet inte bara är en geografisk bestämning, utan att hela landet betyder hela befolkningen, var den än bor. Ett väl utfört uppdrag innebär att den stora mångfalden som finns i landet kommer till uttryck i utbudet.