sou · GWB3106 · 2009-01-01 00:00:00 — Det är inte ens säkert att artiklarna blir lästa av någon överordnad innan de går i tryck. Till skillnad från exempelvis förekommer det sällan att nyhetscheferna eller deras motsvarig- heter skriver om artiklar eller redigerar om inslag. I skulle ett sådant förfarande ses som ett övergrepp på journalistens inte- gritet.TPF30FPT 28TP PT Enligt journalisterna själva har redaktionsledningen särskilt stort långsiktigt inflytande över det redaktionella innehållet. När det gäller det dagliga arbetet menar journalisterna att de själva har näst intill lika stort inflytande som redaktionsledningen, se (2007). 29TP PT (1999), och (1996). 30TP PT (1999). Domstolarnas kontakter med medierna 6.3.7Massmediernas rapportering om verksamheten i domstolarna När massmedierna uppmärksammar verksamheten i domstolarna är det till övervägande del brottmålen det handlar om. Anledningen till det torde vara att brott bevisligen intresserar människor samt att händelser som innefattar brott lämpar sig väl för bearbetning enligt de bearbetningstekniker som medierna använder sig av.TPF31FPT De mönster som präglar mediernas förhållningssätt till domstolarnas arbete i brottmålen torde dock gälla även för rapporteringen från domstolarnas arbete i övrigt. Inom rättssociologin brukar man hävda att rätten är ett slutet system som definierar sig självt och inom sig – genom lagar, för- arbeten och praxis – avgör vad som är rättsligt giltigt och vad som inte är det. När en tvist ska avgöras av en domstol i ett enskilt fall spelar det enligt detta synsätt normalt inte någon roll vad som för- anlett framväxten av den aktuella rättsregeln, varför den utformats på det sätt som skett eller vad tillämpningen av den får för sociala konsekvenser för de inblandade. Dessa frågeställningar är emeller- tid centrala, inte bara för rättssociologer, utan även för journalister. som man intresserar sig mycket för orsaker och konse- kvenser, är ofta de rent rättsliga argumenten mindre intressanta i det journalistiska berättandet. Spekulationer kring t.ex. varför ett visst brott kunnat äga rum eller vilka konsekvenser domslutet i målet kan tänkas få för de inblandade lyfts fram, medan de rättsliga argumenten för domstolens bedömning tenderar att hamna i skym- undan. rapporterade medierna intensivt från olika brottmåls- rättegångar. Rapporteringen hade en närmast referatlik karaktär och var rik på detaljer, inte sällan av sensationsbetonat slag. Namn och ofta även bild på de misstänkta publicerades regelmässigt. Denna hänsynslöshet i rapporteringen föranledde en pressetisk debatt om namnpublicering. Debatten utmynnade i att tog fram de första yrkesreglerna för journalister i . Reglerna gick bl.a. ut på att misstänkas namn inte borde publiceras förrän vederbörande hade dömts. Denna regel har sedan tagits in i nya regler på området för pressetik och har följts av i stort sett alla medier . Härefter har emellertid en uppluckring skett och publicerar många medier inte sällan återigen namnen 31TP PT Jfr avsnitt 6.3.5. Domstolarnas kontakter med medierna på personer som är misstänkta för allvarligare brott. Namnpubli- ceringen är emellertid mycket mindre vanlig än på 1920-talet.TPF32FPT Själva rapporteringen i medierna om brott uppvisar påfallande likartade mönster och rapporteringen varierar på ett sätt som inte sammanhänger med faktiska förändringar i brottsstati- stiken. har det funnits ett stort mass- medialt intresse för brott och rapporteringen om våldsbrott har varit överrepresenterad i förhållande till brottsstatistiken. Över tid har medierna emellertid ändrat förhållningssätt i för- hållande till staten och samhällets makteliter. fungerade medierna till stor del som språkrör för den rådande kriminalpoli- tiken. hade medierna blivit mer oberoende, vilket bl.a. tog sig uttryck i att man intog en mer kritisk hållning till krimi- nalpolitiken. Härefter har medierna flyttat fram sina positioner ytter- ligare. har medierna anpassat sig till en mer generell sam- hällelig förändring i riktning mot ökad kommersialisering. Aktörer med en effektiv mediestrategi har därför stora möjligheter numera att påverka rapporteringen om kriminalpolitiken, som medierna på eget initiativ har stor inverkan på den politiska sfären.TPF33FPT kan två tydliga trender skönjas inom kriminaljournalistiken. Å ena sidan finns sensationsjournalistiken, särskilt i kvällspressen och vissa kommersiella etermedier där journalistiken har förskjutits från att beskriva ett faktiskt händelseförlopp till att överdriva, speku- lera kring och hårdvinkla detta. Å andra sidan har kommersiali- seringen lett till betydande nedskärningar i personalen, särskilt på mindre redaktioner, vilket medfört ett ökat behov av lättillängligt nyhetsmaterial. Här fyller kortare referat av bl.a. domar i brottmål en viktig funktion. Denna form av journalistik gör inte anspråk på annat än att beskriva ett visst händelseförlopp och domstolens ställningstaganden i huvudsak så som dessa kommit till uttryck i domen. Denna form förekommer framför allt i lokaltidningarna. En relativt ny företeelse på medieområdet är nyhetsbyråer som erbjuder skräddarsydd nyhetsbevakning av bl.a. verksamheten i dom- stolarna. Konceptet bygger på att man vänder sig till domstolarna och kräver att få ut olika allmänna handlingar. Dokumenten scannas och levereras till beställaren i pdf-format. Innehållet sammanfattas med en journalistisk text skriven av någon av nyhetsbyråns reportrar. Siren är ett exempel på en sådan nyhetsbyrå. 32TP PT (1995). 33TP PT (2001). Domstolarnas kontakter med medierna 6.4Sveriges Domstolars nuvarande organisation för mediekontakter I detta avsnitt beskrivs översiktligt hur Domstolar har organiserat sina kontakter med medierna. Denna organisation kan sägas bestå av tre delar. I organisationen ingår, förutom de en- skilda domstolarna, och dess informationsavdelning samt den s.k. mediegruppen. Hur det fungerar på de enskilda dom- stolarna när det gäller att tillhandahålla information till medierna redogör vi för i avsnitt 6.4.2. Därefter beskriver vi i avsnitt 6.4.3 hur är uppbyggd och vilka uppgifter avdelningen har i det externa informationsarbetet inom Domstolar. I avsnitt 6.4.4 redovisar vi mediegruppens verk- samhet och vilken funktion gruppen fyller i kontakterna mellan domstolarna och medierna. Alla domstolar har numera presentationsterminaler i de allmänna utrymmena som kan användas av journalister och andra som önskar information om målen och ärendena vid den enskilda domstolen. De flesta domstolar tillhandahåller både grundläggande information om domstolsverksamheten som sådan och mer specifik information om den egna domstolen på webbplatsen. Många domstolar ut- nyttjar möjligheten att konvertera domar till pdf-format för att därigenom kunna lämna ut dem via e-post till bl.a. journalister. Flera domstolar publicerar på webbplatsen information om kom- mande förhandlingar (se även avsnitt 7.2.1). Många domstolar har etablerat rutiner för samarbetet med före- trädare för i första hand lokalpressen inom verksamhetsområdet. Sådana rutiner kan handla om att erbjuda journalisterna tillgång till särskilda utrymmen i domstolarnas lokaler med dator, telefon och kopieringsutrustning samt ett samordnat tillhandahållande av t.ex. uppropslistor, stämningsansökningar och meddelade domar. Några domstolar bjuder återkommande in journalister inom verksamhets- området till seminarier eller liknande diskussionsforum i syfte att utbyta erfarenheter och på det sättet utveckla och förbättra sam- arbetet. Domstolarnas kontakter med medierna Ett fåtal domstolar har antagit en informationspolicy för det externa informationsarbetet. Syftet med en informationspolicy är i första hand att skapa en ordning på domstolen för informations- lämnandet till företrädare för medierna och allmänheten i både all- männa frågor och frågor som hänför sig till enskilda mål eller ärenden. tas det också upp vilka krav som kan ställas på den information som domstolen lämnar, t.ex. rörande målgruppsan- passning. Andra frågor som kan beröras är utformningen av press- meddelanden samt den praktiska hanteringen av pressmeddelanden och presskonferenser. Många domstolar utnyttjar möjligheten att skriva pressmed- delanden i samband med att medialt uppmärksammade eller för en bredare allmänhet intressanta mål och ärenden avgörs. Press- meddelandena brukar publiceras både på domstolens egen webb- sida och Domstolars centrala webbplats. Det går att prenumerera på de pressmeddelanden som publiceras på den cen- trala webbplatsen. Det har hänt att domstolar hållit presskonferens i samband med att dom meddelas i mycket uppmärksammade mål. Det verkar dock inte vara särskilt vanligt att valet att publicera pressmeddelanden eller hålla presskonferens i samband med ett visst avgörande grundas på någon mer utförlig analys av vilket behov av information som finns från mediernas sida. Oftare förefaller valen ske mer skönsmässigt av den eller de domare som dömt i målet. Inte sällan torde vederbörande domares personliga intresse för medie- kontakter spela in här. Men även vilken skyldighet domstolen har att förse medierna med information lär ha betydelse. Allmänna frågor från journalister om verksamheten i domstolarna eller mer praktiskt orienterade frågor om ett visst mål eller ärende hanteras i de enskilda domstolarna inte sällan på det sättet att fråge- ställaren hänvisas till en notarie eller domstolssekreterare. Om journalisterna har frågor som rör domstolens ställnings- taganden i enskilda mål och ärenden sköts kontakterna, som antytts ovan, av den eller de domare som handlagt målet eller ärendet. Det beror i sin tur på att det är denna eller dessa personer som journalisterna i första hand vill prata med. Det innebär sam- tidigt att domstolens servicenivå i förhållande till medierna i dessa fall bestäms av i vilken utsträckning den enskilde domaren finns tillgänglig och är beredd att ställa upp på intervjuer och besvara journalisternas frågor. På enstaka domstolar finns dock en uttalad policy att domstolschefen tar hand om kontakterna med medierna i Domstolarnas kontakter med medierna den mån den eller de domare som dömt i målet inte vill ställa upp och kommentera sitt avgörande. I samband med att migrationsdomstolarna inrättades anställdes särskilda informatörer vid var och en av dessa, inklusive Migrations- överdomstolen, i första hand för att möta mediernas behov av information.TPF34FPT Detta motiverades med att man trodde att migrationsmålen skulle komma att röna betydande uppmärksamhet i massmedierna. Erfarenheten visar emellertid att migrationsmålen inte har uppmärksammats av medierna i den utsträckning som förväntades. Det har bl.a. kommit att innebära att endast en mindre del av informatörernas arbete rör massmediala frågor. I stället synes informatörerna främst arbeta med frågor som rör internkommunikationen på de aktuella domstolarna. Det finns inte informatörer på några andra domstolar än migrationsdomstolarna. har elva medarbetare in- klusive informationschefen. Drygt hälften är informatörer med medie- och kommunikationsvetenskaplig bakgrund. Avdelningen har också en journalist anställd som huvudsakligen arbetar med publikationen Domkretsen. Informationsavdelningen ansvarar för strategi, struktur och inne- håll i Domstolars interna och externa kommunikation samt i mediearbetet. Detta ansvar omfattar bl.a. och Domstolars gemensamma informationskanaler. Såvitt gäller intern kommunikation utgörs dessa av nyhetsbrev, , dom- stolarnas egna intranät samt publikationerna och Dom- kretsen. För den externa kommunikationen är Domstolars centrala webbplats och domstolarnas egna webbplatser de viktigaste kommunikationskanalerna. Andra externa informationskanaler som används är trycksaker i form av broschyrer och rapporter samt annonser och kampanjer. Avdelningen ger vidare stöd och råd till domstolarna i infor- mationsfrågor. Målsättningen för detta arbete är bl.a. att verka för att domstolarna aktivt ska använda medierna som informations- kanal och att domstolarnas olika intressenter ska ha tillgång till den 34TP PT Migrationsdomstolar har inrättats vid länsrätterna i , och . Där- utöver har en Migrationsöverdomstol inrättats i Kammarrätten i . Domstolarnas kontakter med medierna information de behöver. Ett strategiskt mål med avdelningens verk- samhet är att domstolarnas roll i samhället ska vara väl känd hos medborgarna och förtroendet högt. har avdelningen bl.a. tagit fram en gemensam grafisk profil för Domstolar. När det gäller mediearbetet är avdelningen inom Domstols- verket ansvarig för kontakten med mediegruppen (mediegruppens verksamhet beskrivs i avsnitt 6.4.4). Avdelningen ansvarar även för pressrummet på Domstolars centrala webbplats och fungerar därigenom som kontaktkanal för många journalister som har frågor om verksamheten i domstolarna. Medarbetarna svarar därvid på generella frågor kring verksamheten och slussar andra frågor vidare, inte sällan till någon av medlemmarna i mediegruppen. Via pressrummet kan man för övrigt komma åt kontaktuppgifter till talesmannen för mediegruppen och genom en länk kontakt- uppgifter till gruppens övriga medlemmar. I den mån det efterfrågas ger avdelningen stöd och råd till personalen i domstolarna inför mediekontakter. En av utmaning- arna som avdelningen har satt upp för handlar just om att möta behovet hos domstolarna av stöd i detta avseende. På intranätet tillhandahåller avdelningen en guide för hur press- meddelanden bör skrivas med tillhörande exempel på hur ett press- meddelande kan utformas. Via pressrummet på den centrala webb- platsen kan man genom en länk komma åt enskilda domstolars pressmeddelanden och avdelningen tillhandahåller även en prenu- merationstjänst. Avdelningen har också publicerat skriften Domstolarna och massmedierna (2005) bl.a. i syfte att öka domstolarnas kun- skaper om massmedierna och deras sätt att arbeta.TPF35FPT Skriften inne- håller bl.a. vissa praktiska tips när det gäller kontakterna med medierna i olika situationer, t.ex. vid intervjuer, samt de villkor som gäller för journalistisk verksamhet och servicegraden till jour- nalister. Mediegruppen startades i syfte att underlätta kontakterna mellan domstolarna och massmedierna och därmed förbättra infor- 35TP PT Skriften torde behöva revideras något. Således är beskrivningen av redaktionsarbetet något föråldrad. A-pressen gick 1992 och FLT Press slutade med nyhetsbyråverk- samhet , vilket innebär att uppgifterna på s. 18 är direkt felaktiga. Domstolarnas kontakter med medierna mationen till allmänheten. Gruppen består av domare som särskilt åtagit sig att vara tillgängliga för kontakter med medierna. Medie- gruppen har 32 medlemmar, varav en fungerar som talesman för gruppen. I gruppen finns representanter från samtliga tre instanser i båda domstolsslagen. Det finns också en repre- sentant för hyres- och arrendenämnderna. Medlemmarna presen- teras på Domstolars centrala webbplats. Initiativtagarna till mediegruppen upplevde att allmänhetens för- troende för domstolarna stadigt sjönk och menade att mediernas mindre initierade rapportering om rättegångar delvis var en orsak till detta. Problemet ansågs till stor del ligga i att domare – till skillnad från t.ex. advokater och åklagare – sällan ställde upp för att svara på journalisters frågor, med följd att rapporteringen ofta blev missvisande. Domarna i mediegruppen uttalar sig inte som företrädare för Domstolar eller för enskilda domstolar utan i sin egenskap av domare. Inom mediegruppen ger man varandra stöd inför kontakter med medierna. Man ger även råd till andra domare som ska träffa journalister i något sammanhang. Gruppen träffas nu- mera ungefär en gång , då den ägnar sig åt allmänt erfaren- hetsutbyte och allmän information om medierna. T.ex. hade man en holländsk mediedomare på besök och bjöd in medieforskaren från som höll ett föredrag om kriminaljournalistiken och rättsväsendet. Medie- gruppens medlemmar genomgår också medieutbildning, bl.a. i form av fingerade intervjuer framför kamera. I vilken utsträckning domarna i mediegruppen blivit kontaktade i olika massmediala sammanhang verkar variera. Vissa domare blir ofta kontaktade medan andra synes haft få – om ens några – kon- takter med företrädare för medierna med anledning av sitt engage- mang i gruppen. Enligt mediegruppen har två tendenser i mediernas rapportering om domstolarna blivit tydligare under de år som gruppen funnits. Dels menar man att fler domare, även utanför mediegruppen, figurerar i medierna, dels anser man att mediernas rapportering har blivit mer saklig och korrekt. Domstolarnas kontakter med medierna I detta avsnitt beskriver vi översiktligt hur man i vissa andra länder resonerar kring domstolarnas kontakter med medierna och hur man organiserat dessa, närmare bestämt , och . Vi redovisar därefter, också översiktligt, hur vissa myndigheter i har organiserat sina mediekontakter. Vi har valt ut länder och myndigheter som kommit långt i sitt arbete med massmedie- frågor eller står eller Domstolar nära. Som utgångspunkt anser man i att förtroendet för dom- stolarna i mångt och mycket beror på hur rapporteringen från rätte- gångar tar sig uttryck i massmedierna. Det anses därför viktigt att kommunikationen mellan domstolarna och massmedierna är öppen och genomlysande. Man har för att säkerställa detta infört ett system i med s.k. mediedomare. En eller flera sådana domare finns på samtliga domstolar i och sammantaget finns det 75 stycken. Mediedomaren är talesperson för domstolen och svarar på journa- listers frågor i den egenskapen. Denna uppgift vilar egentligen på domstolschefen, som av praktiska skäl delegerat uppgiften till medie- domaren. Systemet har i praktiken lett till att enskilda domare numera aldrig kommer i kontakt med företrädare för medierna när det gäller handläggningen av enskilda mål. I stället förser domarna medie- domaren med information och förklaringar kring ett visst uppmärk- sammat mål. Det lär också förekomma att mediedomaren disku- terar hur domen från medial synpunkt bör utformas med domaren som dömt i målet. Mediedomaren fungerar sedan som talesperson i förhållande till massmedierna. Hans eller hennes principiella roll är att kommunicera med medieföreträdare om enskilda mål som hand- läggs vid den egna domstolen. 36TP PT The Judiciary and the media in the (2005). Domstolarnas kontakter med medierna Arbetsbördan för mediedomarna varierar förstås beroende på vid vilken domstol de är anställda. Mest belastade är mediedomarna vid domstolarna i och . De flesta mediedomare har dock inte mer att göra än att de kan sköta mediekontakterna vid sidan av sitt ordinarie arbete som domare. Någon särskild ersättning utgår inte till mediedomarna. Från början krävdes inte heller några särskilda kvalifikationer för upp- draget. har emellertid – en sammanslutning för de holländska mediedomarna – ställt upp sär- skilda behörighets- och färdighetskrav. I dessa innefattas bl.a. att man ska göra sig bra framför en kamera och ha en förmåga att förklara de juridiska ställningstagandena i avgörandena på ett lätt- begripligt språk. Mediedomarna får särskild utbildning, där fingerade intervjuer framför kamera ingår. Den allt mer intensiva mediebevakningen av rättegångar har lett till att mediedomarna känt ett ökande behov av gemensamma regler eller riktlinjer för hur umgänget med medierna ska hanteras. De första riktlinjerna kom , och hade utarbetats av de då verk- samma mediedomarna och beslutats av landets domstolschefer. Dess- förinnan hade varje domstol egna regler eller metoder för hur man förhöll sig till företrädare för massmedierna, vilket kunde leda till stor förvirring bland journalister som bevakade rättegångar i flera domstolar. Riktlinjerna kan handla om hur kameror får placeras i förhand- lingssalen och om hur man ska hantera journalister som bryter mot riktlinjerna.TPF38FPT Syftet med riktlinjerna är att trygga både offentlig- hetsprincipens upprätthållande i domstolarna och skyddet för de inblandades personliga integritet. Syftet är också att skapa så klara och tydliga rutiner för medieumgänget att domstolarna kan tillgodose kraven på snabba och rättssäkra processer, även om mediebevak- ningen är massiv. I takt med att fler människor tar del av nyheter i etermedierna har behovet ökat av att domare ställer upp i radio och TV för att i mer generella termer diskutera domstolsrelaterade frågor. I har det dock varit svårt att få domare att ställa upp och fungera som talespersoner för sina kollegor i sådana här sammanhang. Mot- ståndet sägs bero på att domarna inte vill ge intrycket av att uttala sig å sina kollegors vägnar, när han eller hon egentligen ger uttryck för sin privata uppfattning. 38TP PT I tillåts ofta bildupptagning från pågående rättegångar. Domstolarnas kontakter med medierna För att komma åt detta har man i tillsatt en grupp av domare, som både är experter inom sina respektive områden och har erfarenhet av att kommunicera med medierna. Medlemmarna i denna grupp har blivit bemyndigade att riksomfattande uttala sig å sina kollegors vägnar. Det finns ytterligare hierarkier inom det holländska mediedomar- systemet. Om det i medierna skulle blossa upp en debatt som rör domstolsväsendet i stort – exempelvis om kvaliteten i dömandet generellt – är det således ordföranden för Rådet för domstols- väsendetTPF39FPT som fungerar som talesperson. Rådet har även en press- avdelning som vid förfrågan från journalister hänvisar dem till en domare som kan besvara de specifika frågorna eller som annars framstår som lämplig att ställa upp på en intervju i ett visst sam- manhang. Vidare anordnar rådet återkommande konferenser om domstolsväsendets relationer med medierna. Konferenserna är främst avsedda för mediedomare, informatörer och andra berörda domstolsanställda, men ibland bjuds även journalister in till dessa. Ett ämne som diskuterats i detta sammanhang är bildupptagningar från rättegångar. har domstolarna i börjat anställa informatörer, vilka tar hand om de flesta av domstolens initiala kontakter med företrädare för medierna. Det kan då röra sig om förhandlingsdatum och i vad mån det kommer att tillåtas kameror i rättssalen. Mediedomarna har välkomnat denna utveckling, inte minst då de flesta av dem själva saknar tillräcklig kunskap om hur medierna fungerar. har informatörerna sällan juridisk utbildning. Mediedomarna och informatörerna har därmed kommit att komplettera varandra, och har successivt kommit att arbeta allt tätare tillsammans. Varje domstol har ett särskilt pressrum, med telefon och Internet- anslutning. Rättssalarna är också utrustade med särskilda bord för journalisterna. När ett visst mål röner mycket stor uppmärksamhet reserveras ibland en annan förhandlingssal för journalister, varifrån förhandlingen kan följas per video. Vissa domstolar skickar även Rådet för domstolsväsendet har en funktion som i närmast motsvaras av . Rådet har följaktligen till huvudsaklig uppgift att för- bereda, implementera och svara för domstolsväsendets budget i förhållande till justitiedeparte- mentet. Rådet är också ansvarigt för rekryteringen och utbildningen av personalen i dom- stolarna liksom för kvalitativa aspekter av verksamheten i domstolarna. Den senare upp- giften innefattar bl.a. att verka för enhetlighet i rättstillämpningen. Domstolarnas kontakter med medierna uppropslistor till ett särskilt presskontor, som inte har anknytning till domstolen. På det holländska domstolsväsendets officiella webbplats, , finns en databas med ett urval av meddelade domar. Databasen har visat sig vara mycket populär. i uppmärksammade mål publiceras så fort som möjligt efter det att domen har meddelats. , särskilt i komplicerade eller kontroversiella mål, låter domstolen publicera pressmeddelanden, som innehåller en sammanfattning och en förklaring till domen. Pressmeddelanden skrivs av informatören eller mediedomaren, efter att de konsulterat den domare som dömt i målet.