sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — Region har en lägre andel positiva i frågorna om studier och programverksamhet för de häktade/intagna, men en högre andel positiva när det gäller tid tillsammans med de häktade/intagna och personalens förhållningssätt. Särskilt positiva i frågan om programverksamhet är region . Förslag till förbättringar av det kriminalvårdande arbetet Respondenterna ombads att skriva ned sina egna svar på två frågor. Den första öppna frågan i enkäten löd: Anser du att det kriminalvårdande arbetet skulle kunna förbättras och i så fall hur? De öppna svaren visar på att svarsmönstren inte skiljer sig nämnvärt åt mellan Kriminalvårdare och Kriminalvårdsinspektörer. Generellt koncen100 % programverksamhet för de häktade/intagna (n=1444) ...studier för de häktade/intagna (n=1438) ...sysselsättning för de häktade/intagna (n=1484) ...personalens förhållningssätt till de häktade/intagna (n=1491) att personalen tillbringar tillräcklig tid tillsammans med de häktade/intagna (n=1482) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 att personalen tillbringar tillräcklig tid tillsammans med de häktade/intagna (n=1482) personalens förhållningssätt till de häktade/intagna (n=1491) sysselsättning för de häktade/intagna (n=1484) studier för de häktade/intagna (n=1438) programverksamhet för de häktade/intagna (n=1444) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 293 trerade sig svaren kring följande kategorier, inom vilka respondenterna har identifierat utvecklingsområden: Sysselsättning för de intagna/häktade Att få mer tid med de intagna/häktade och personaltäthet Ledarskap Med sysselsättning för klienterna menas i första hand kompetenshöjande insatser. Detta antas förbereda dem för ett liv utan kriminalitet efter verkställigheten och det anses även överlag stärka individernas självkänsla. Många menar att utbildningsinsatserna bör vara av praktisk snarare än teoretisk karaktär. En meningsfull sysselsättning bidrar även till stabilare relationer mellan intagna och personal: [] framför allt behöver klienterna meningsfullt arbete, det motverkar mycket frustration och meningslösa hotsituationer. De skulle också minska mortifikationsprocessen på klienterna, vilket skulle skapa ett bättre arbetsklimat för samtliga och underlätta för olika påverkansprogram [] (Kriminalvårdare) Att klienterna erbjuds en meningsfull sysselsättning kan bidra till minskade spänningar mellan dem och personalen. I en fängelsemiljö finns det mekanismer som bidrar till att klienterna blir till objekt. Den interna övervakningen är hög och kontakterna med omvärlden styrda och kringskurna. reglerar anstalten/häktet det mesta av klienternas dagliga liv. Detta bidrar till en rollreduktion; den intagne får bara en roll, klientrollen, med förväntningar om att vara ganska overksam och beroende. Detta bidrar till att distansera klienterna från fängelsets personal, och det kan leda till en stereotyp indelning i vi och dom mellan de grupperna. Meningsfulla sysselsättningar kan således vara en metod för att reducera effekten av denna process. Vid sidan av ren yrkesutbildning föreslås även att de intagna skall få träna på vardagliga sysselsättningar, som t.ex. att laga mat och baka. En förutsättning för att klienterna skall kunna erbjudas meningsfull sysselsättning är tid – tid för kriminalvårdarna att arbeta nära de intagna. För att kunna göra detta krävs dels mer personal, dels förändringar av arbetets struktur, t.ex. färre klienter per kontaktman och att kontaktmannaskapet planeras in i schema. Somliga menar att de förväntas genomföra uppgifter, som inte är riktigt kriminalvårdsarbete (t.ex. administration). Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 294 tid för behandlande/vårdande arbete. En kriminalvårdsinspektör och en kriminalvårdare beskriver situationen på följande sätt: Man har skurit ner så mycket på personal att man bara hinner med de fasta rutinerna, urinprov, visitation med mera. Svårt att hinna med att möta klienterna, bara sitta och tala med dem . Arbetet med verkställigheten och frigivning kräver ändå förtroende och att man byggt upp någon form av relation. (Kriminalvårdsinspektör) Mer tid för personal att tillbringa tid med de intagna. Bort med patrulleringen . (Kriminalvårdare) Denna situation, i kombination med en relativt hög personalomsättning och många tillfälliga vikariat, skapar diskontinuitet och otrygghet för klienterna och för personalen. Vid sidan av klienternas sysselsättning och resursanvändningen efterfrågas verktyg för att kunna ställa större krav på klienterna (morötter för de intagna). Här diskuteras t.ex. incitament för att delta i programverksamhet och andra belöningar till de klienter som visar sig motiverade att förändras: Ett större ansvar borde läggas på den enskilde intagne exempelvis aktivt söka jobb, bättre/utökad självförvaltning. Större möjlighet till differentiering för att ge möjlighet att arbeta med de intagna som verkligen vill ha förändring. Här borde flexibiliteten vara större och det borde finnas mer att erbjuda dessa klienter. (Kriminalvårdsinspektör) Vissa Kriminalvårdare pekar på att detta helt saknas , vilket resulterar i att det blir mer förvaring än behandling. De som valde att skriva om ledarskapet inom framför kritik mot högsta ledningen, som upplevs vara för långt ifrån verksamhet. Denna toppstyrning anses ge upphov till ett ledarskap som präglas av kortsiktighet, inkonsekvens och bristande uppföljning. Följande citat belyser dessa aspekter: Chefer behöver lära sig att leda. Personal på huvudkontoret i regionkontoren är så långt ifrån verksamheten att deras beslut om hur vi på golvet ska arbeta ofta är helt ogenomförbara. (Kriminalvårdare) Eftersom kriminalvården styrs odemokratiskt och toppstyrt med svaga och rädda chefer finns otroligt mycket att arbeta med och förbättra. Mindre toppstyrning, mer demokratiskt. Det mesta är tyvärr situationsstyrt. Direktiv som spretar åt olika håll. Uppdrag och utredningar ska helst vara klara . Ekonomin på regional och lokal nivå handhas av amatörer. (Kriminalvårdsinspektör) Det efterfrågas även ett tydligare ledarskap, där cheferna styr och är närvarande i verksamheten. En förändrad balans mellan arbetsuppgifterna skulle kunna frigöra resurser, som i sin tur kan skapa SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 295 förutsättningar för cheferna att mer aktivt leda sin personal. Rekrytering och utbildning av chefer är ytterligare en aspekt, som i synnerhet kriminalvårdare, valde att skriva om: Personalen behöver utbildning i förhållningssätt – vardagssamtal. Vi som arbetar närmare intagna behöver mer kunskap om psykiatri, samtalsterapi , påverkansarbete. Dessutom behövs mer tid med intagna. Chefer behöver lära sig att leda. Personal på huvudkontoret i regionkontoren är så långt ifrån verksamheten att deras beslut om hur vi på golvet ska arbeta ofta är helt ogenomförbara (Kriminalvårdare). Var hittar kriminalvården alla konstiga och falska människor som snabbt får chefspositioner. Klienthandläggare, kvinspar saknar ledarkunskaper och ledarutbildningar. Se till att dessa genomgår en bättre urvalsmetod och en bra ledarutbildning innan anställning (Kriminalvårdare). Arbetet med säkerhet Kriminalvården har haft ett starkt fokus på säkerheten vid häkten och anstalter. Resultaten från både djupintervjuer och enkätundersökning speglar en stark uppslutning kring säkerhetsfrågorna. Få upplever dock säkerhetsarbetet som färdigt, det finns mer att göra även här, framför allt i det direkta arbetet gentemot klienterna. Resultat från djupintervjuerna Säkerhetsarbetet får goda omdömen från samtliga intervjuade. Kompetensen i säkerhetsfrågor är högre än innan den stora säkerhetssatsningen och utrustning och rutiner håller en högre kvalitet. Samverkan mellan och likhet mellan regioner och verksamhetsområden är större . Överbeläggning kan fortfarande innebära en risk, det blir svårt att hantera säkerheten när miljön är stressande och störande för både personal och klienter. Kompetensen inom säkerhet kan utvecklas ytterligare anser flera, t.ex. kunskap om lagar samt information till klienterna. Vårdarna kan utvecklas vidare i det dynamiska säkerhetsarbetet, dvs. att vara närvarande bland klienterna. är vårdarna inte tillräckligt närvarande, utan sätter sig i väntrummet. Då finns alltid en större risk att klienterna tar över. Endast någon av de 21 intervjuade anser att säkerhetsarbetet nu är tillräckligt bra. Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 296 Ett mycket tydligt och enhälligt resultat från både regionchefer, häktes- och anstaltschefer samt kriminalvårdsinspektörer och kriminalvårdare är att säkerhetsarbetet är en förutsättning för det kriminalvårdande arbetet, det finns ingen motsättning mellan de två. Rollen har alltid varit dubbel; vård och bevakning. Att skalskyddet har förbättrats påverkar inte klimatet innanför murarna eller relationen mellan vårdare och klient. Snarare, anser flera, är det bra för de intagna att säkerheten är tydlig. Det måste vara lugnt på häktet eller anstalten om ett vårdande arbete ska kunna bedrivas effektivt. Resultat från enkätundersökningen Vid en betygsättning av säkerhetsarbetet vid det häkte/den anstalt där de tillfrågade arbetar är positiva. Återigen ger kriminalvårdsinspektörer och anställda vid anstalter i något större utsträckning positiva omdömen än kriminalvårdare och anställda vid häkten. Allra mest positiv till säkerhetsarbetet vid häktet/anstalten är personalen i . Diagram 5 Vilket betyg ger du säkerhetsarbetet som helhet på häktet/anstalten där du arbetar? Resultat efter region, anstalt/häkte och befattning Instämmer Bas: Besvarat 1-5 Instämmer inte Kriminalvårdare (n=1257) Kriminalvårdsinspektörer (n=500) Anstalt (n=924) Nord (n=142) Mitt (n=319) (n=329) Syd (n=208) Väst (n=254) Öst (n=172) Total (n=1497) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) (n=168) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 297 De olika aspekterna av säkerhetsarbetet får generellt högre omdömen än det kriminalvårdande arbetet. Särskilt goda omdömen får åtgärder för säkra transporter av häktade/intagna (i denna fråga har avstått från att ta ställning) och riskbedömningar vid permissioner, fysiskt/tekniskt skydd och insatser mot självmord. En lägre andel positiva omdömen får personalens närvaro bland de häktade/intagna för att kunna förutse incidenter. Uppenbarligen upplever medarbetare att det fortfarande finns en förbättringspotential i säkerhetsarbetet, om än inte lika stor som i det kriminalvårdande arbetet. Diagram 6 Vilket betyg ger du det säkerhetsarbetet på häktet/anstalten där du arbetar när det gäller Även i dessa frågor ger kriminalvårdsinspektörer oftare positiva omdömen än kriminalvårdare. Anställda vid anstalter är oftare positivare än anställda vid häkten när det gäller fysiskt och tekniskt skydd och rutiner för att hantera hot och våld gentemot personalen. Häktesanställda är oftare positiva till insatser mot självmord. Av regionerna får Mitt och Nord oftare positiva omdömen när det gäller olika delar av säkerhetsarbetet, medan region genomgående får lägre resultat. Bas: Besvarat 1-5 Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) Instämmer det fysiska och tekniska skyddet som t ex larm, stängsel, kameror etc (n=1493) att regelverk, instruktioner och rutiner upprätthålls och efterlevs (n=1491) kontrollåtgärder för att förhindra att narkotika kommer in på häktet/anstalten (n=1470) att personalen är närvarande bland de häktade/intagna och kan förutse incidenter (n=1483) rutiner för att hantera hot och våld mellan häktade/intagna (n=1458) rutiner för att hantera hot och våld gentemot personalen (n=1462) .. Insatser mot självmord bland häktade/intagna (n=1436) åtgärder för säkra transporter av häktade/intagna (n=1404) riskbedömningar vid permissioner (n=878) Instämmer inte Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 298 De allra flesta, , upplever trygghet i arbetet med de häktade intagna, upplever otrygghet. Kriminalvårdsinspektörer, anställda vid anstalter och medarbetare vid regionerna Mitt och Nord upplever oftare trygghet än kriminalvårdare, anställda vid anstalter och övriga regioner. Diagram 7 Känner du dig trygg eller otrygg i arbetet med de häktade/intagna? Resultat efter region, anstalt/häkte och befattning Användning av arbetstid Intervjupersonerna både i djupintervjuer och i enkätundersökningen har fått ta ställning till användandet av sin arbetstid. Det finns önskemål , framför allt bland chefer, om att få använda tiden mer till verksamhetsutveckling och handledning och mindre till administration. Resultat från djupintervjuerna Den sammantagna bilden från djupintervjuerna är att framför allt kriminalvårdsinspektörer och häktes-/anstaltschefer upplever en ökande administration (e-postbevakning, möten), som tar kraft från verksamhetsutveckling och handledning av medarbetare. Det är en önskan hos dem och också hos regioncheferna att mer tid används Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Instämmer Kriminalvårdare (n=1328) Kriminalvårdsinspektörer (n=534) Anstalt (n=966) Nord (n=150) Mitt (n=335) (n=347) Syd (n=221) Väst (n=267) Öst (n=181) Total (n=1501) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) (n=173) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 299 för innehållet i verksamheten; programverksamhet, sysselsättning etc. Man pekar på att arbete med verksamhetsanalyser pågår. Kriminalvårdarna arbetar huvudsakligen i kontakt med intagna eller med rent säkerhetsarbete. De flesta anser att detta är naturligt och de ser tidsanvändningen som balanserad och så effektiv som den kan bli. Resultat från enkätundersökningen Enkätundersökningen stödjer resultaten från djupintervjuerna väl. Drygt hälften av kriminalvårdarnas tid ägnas åt säkerhets- och omvårdnadsarbete . Klientadministration och påverkansarbete utgör cirka en fjärdedel och resterande tid är administration, övrig tid och möten. Tabell 1 Kriminalvårdares uppskattning av arbetstidens fördelning, medelvärde. (Bas: Kriminalvårdare) Arbetsuppgift kriminalvårdare av arbetstiden Säkerhetsarbete Omvårdande arbete Klientadministration Påverkansarbete Övrig administration Övrig tid Interna möten Bas: 1 336. Andelarna är avrundade genomsnitt av grova skattningar och summerar därför inte till 100. Drygt en tredjedel av kriminalvårdsinspektörernas tid ägnas åt personaladministration, övrig administration och interna möten. Tabell 2 Kriminalvårdsinspektörers uppskattning av arbetstidens fördelning, medelvärde. (Bas: Kriminalvårdsinspektörer) Arbetsuppgift kriminalvårdsinspektörer av arbetstiden Möten inom ramen för personalansvar Arbetsledning Personaladministration Klientadministration Övrig administration Interna möten Säkerhetsarbete Övrig tid Omvårdande arbete Påverkansarbete Bas: 174. Andelarna är avrundade genomsnitt av grova skattningar och summerar därför inte till 100. Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 300 Intressant är också hur kriminalvårdare respektive kriminalvårdsinspektörer skattar vilka arbetsuppgifter som de ägnar sig för lite respektive för mycket åt. Med beaktande av målen för verksamheten vill kriminalvårdarna ägna sig mer åt påverkansarbete och omvårdande arbete och arbeta mindre med klientadministration. Tabell 3 Anser du att du ägnar dig för lite, lagom eller för mycket åt de olika arbetsuppgifterna utifrån vad som skulle vara bästa för att nå målen för verksamheten? (Bas: Kriminalvårdare.) Arbetsuppgift För lite Lagom För mycket Påverkansarbete Omvårdande arbete Interna möten Övrig tid Säkerhetsarbete Klientadministration Övrig administration Bas: 1 336 Kriminalvårdsinspektörerna vill ägna sig mer åt arbetsledning och övrig tid. Det är för mycket av personaladministration, övrig administration och möten inom ramen för personalansvar (till exempel utvecklingssamtal, arbetsplatsträffar etc). Även interna möten upplevs som en aktivitet som det finns för mycket av. Tabell 4 Anser du att du ägnar dig för lite, lagom eller för mycket åt de olika arbetsuppgifterna utifrån vad som skulle vara bästa för att nå målen för verksamheten? (Bas: Kriminalvårdare.) Arbetsuppgift För lite Lagom För mycket Arbetsledning Övrig tid Påverkansarbete Omvårdande arbete Säkerhetsarbete Interna möten Möten inom ramen för personalansvar Personaladministration Klientadministration Övrig administration Bas: 174 SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 301 Cirka tre av tio medarbetare upplever att de har för mycket att göra, det är aldrig lugnare perioder. Två av tre har för mycket att göra, men däremellan är det lugnare perioder, vilket är den arbetssituation som de flesta upplever mest positiv. Upplevelsen av arbetsbelastning stämmer helt överens med värden från Synovates riksundersökning. Arbetsbelastningen är dock betydligt högre bland kriminalvårdsinspektörerna, en vanlig situation bland chefer. I denna grupp upplever att de alltid har för mycket att göra, det är aldrig lugnare perioder. Diagram 8 Arbetsbelastning. Resultat för kriminalvårdare respektive kriminalvårdsinspektörer och arbetsorganisation Stora delar av undersökningen fokuserar arbetsorganisation, samarbete och ledning och styrning ute på häkten och anstalter. Resultat från djupintervjuerna I djupintervjuerna ställdes en fråga om vilket stöd/vilka förändringar som skulle behöva genomföras för att arbetet skulle kunna bedrivas mer effektivt. Bland de intervjuade cheferna var det en utbredd uppfattning att besluten i arbetet behöver flyttas, så att de som arbetar med klienterna får större ansvar och befogenheter. Bättre IT-stöd är ett vanligt önskemål bland intervjuade i samtliga roller. Kriminalvårdare (n=1336) Kriminalvårdsinspektörer (n=174) Total (n=1510) Bas: Samtliga Kriminalvårdare (n=1336) Kriminalvårdsinspektörer (n=174) Total (n=1510) Jag har alltid för mycket att göra, det är aldrig lugnare perioder har jag för mycket att göra, men däremellan är det lugnare perioder Bas: Samtliga Jag har sällan för mycket att göra Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 302 Andra, mindre vanliga önskemål är bättre administrativt stöd (häktes-/anstaltschefer och kriminalvårdsinspektörer) med befogenheter att anställa administrativ personal (häktes-/anstaltschefer). Alla rollerna önskar bättre lokaler. Lokalerna gör arbetet ineffektivt , t.ex. därför att verksamheten finns på flera våningar och i flera byggnader, vilket försvårar bemanningen av arbetsplatsen. När det gäller lokalerna kritiserar flera regionchefer byggprocessen, där de upplever för litet inflytande. Transporterna får också kritik. På grund av platsbrist sker transporter över hela landet, vilket inte upplevs som vare sig säkert, humant eller effektivt. Bland regioncheferna finns önskemål om färre underställda för cheferna och bättre samverkan med andra aktörer (t.ex. arbetsförmedlingen, psykiatrin, beroendevården och kommunerna). Resultat från enkätundersökningen I den kvantitativa undersökningen ställdes olika frågor om arbetsorganisation, samarbete och ledarskap som kan vara av vikt för att kunna bedriva arbetet effektivt. Flera frågor används i Synovates modell för medarbetarundersökningar. I de fall resultaten avviker anmärkningsvärt från de riksresultat Synovate har för denna medarbetarmodell, så kommenteras detta. Stöd för att arbeta effektivt Inledningsvis ställdes en fråga om hur medarbetarna bedömer det stöd de får för att kunna utföra sitt arbete effektivt. I denna subjektiva skattning ger endast hälften betygen mycket bra eller ganska bra. Drygt en av fyra svarar mycket dåligt eller dåligt. Andelen positiva är högre bland kriminalvårdsinspektörer och anställda vid anstalter, jämfört med kriminalvårdare och anställda vid häkten. Bland regionerna är andelen positiva högre vid regionerna Nord, Mitt och Syd än vid , Väst och Ost. SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 303 Diagram 9 Om du skulle ge ditt häkte/din anstalt ett betyg när det gäller det stöd du har för att bedriva arbetet effektivt, vilket betyg ger du då? Resultat efter region, häkte/anstalt och befattning En annan skillnad i svarsmönster är att de e som arbetar dag är mer positiva än de som arbetar natt. Instämmer Bas: Besvarat 1-5 Instämmer inte Kriminalvårdare (n=1 312) Kriminalvårdsinspektörer (n=531) Anstalt (n=951) Nord (n=146) Mitt (n=327) (n=347) Syd (n=220) Väst (n=260) Öst (n=181) Total (n=1 482) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) (n=170) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 304 Diagram 10 Om du skulle ge ditt häkte/din anstalt ett betyg när det gäller det stöd du har för att bedriva arbetet effektivt, vilket betyg ger du då? Resultat efter dag- eller nattjänstgöring Mål Att förstå målen för verksamheten och sin egen uppgift i det arbetet är både viktigt för medarbetarengagemanget och därmed också effektiviteten . Endast cirka hälften av medarbetarna upplever att de individuella målen i arbetet respektive målen för arbetsgruppen/arbetslaget är tydliga. Cirka två av tio tar avstånd från påståendet och anser inte att målen är tydliga. Det gäller särskilt de individuella målen. När det gäller uppföljningen av målen är resultaten ännu lägre; endast en av fyra anser att de individuella målen respektive målen för arbetsgruppen/arbetslaget följs upp. Cirka fyra av tio anser inte det. I frågan om tydlighet i målen är resultaten i ungefärlig nivå med Synovates riksundersökning, men uppföljning av mål får betydligt lägre resultat inom . I riksundersökningen är andelen som instämmer i att målen följs upp för individuella mål och för målen för arbetsgruppen. Andelen negativa i de respektive frågorna är också lägre i riksundersökningen, cirka 25–. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Både (n=227) Natt (n=96) Dag (n=1 156) Total (n=1 482) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 305 Diagram 11 Hur väl stämmer påståendena? Områdena individuella mål och verksamhetsmål Vid en jämförelse är kriminalvårdsinspektörerna, som ju också är ansvariga för verksamhets- och individuella mål i den egna arbetsgruppen/arbetslaget, oftare positiva i frågorna än kriminalvårdarna. Anställda vid anstalterna är också oftare positiva än anställda vid häktena. Bland regionerna har Nord och Väst lägre resultat i frågorna om mål och Mitt högre resultat. Hur vi når målen för arbetsgruppen/arbetslaget följs upp regelbundet. (n=1485) Målen för min arbetsgrupp/mitt arbetslag är tydliga. (n=1482) Mina individuella mål följs upp regelbundet. (n=1477) Mina individuella mål i arbetet är tydliga (n=1483) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Bas: Besvarat 1-5 Instämmer Instämmer inte Mina individuella mål i arbetet är tydliga (n=1483) Mina individuella mål följs upp regelbundet (n=1477) Målen för min arbetsgrupp/ mitt arbetslag är tydliga (n=1482) Hur vi når målen för arbetsgruppen/arbetslaget följs upp regelbundet (n=1485) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 306 Diagram 12 Mina individuella mål i arbetet är tydliga. Resultat efter region, häkte/anstalt och befattning Information Nästan sex av tio medarbetare anser att de får tillräcklig information om vad som händer inom häktet/anstalten respektive inom . Resultaten för information inom häktet/anstalten ligger i nivå med Synovates riksundersökning, medan information inom får mycket goda resultat jämfört med Synovates riksundersökning. I denna är endast är positiva till informationen inom den egna organisationen och negativa. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1312) Kriminalvårdsinspektörer (n=530) Anstalt (n=953) Nord (n=149) Mitt (n=326) (n=346) Syd (n=223) Väst (n=258) Öst (n=181) Total (n=1483) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=171) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 307 Diagram 13 Hur väl stämmer påståendena? Område information Inte helt överraskande har kriminalvårdsinspektörerna högre resultat när det gäller informationsfrågorna än kriminalvårdarna. Det är inga skillnader mellan häkten och anstalter. Särskilt positiva i informationsfrågorna är medarbetarna inom regionerna Mitt och Syd. Lägre resultat får Väst och Öst.