sou · GWB348 · 2009-01-01 00:00:00 — Inspire-direktivet kräver inte att data ska vara avgiftsfritt. Infö- randet av direktivet, med krav på datadelningen mellan myndighe- ter, kommer dock sannolikt att medföra att systemet med dataför- säljning mellan myndigheter kommer att minska. De fem myndigheter som säljer data av relevans för havsmiljö- arbetet köper själva data i relativt liten utsträckning. Undantaget är SCB. Dessa myndigheter har dock ibland avtal med andra myndig- heter om gratis datautbyte mellan myndigheterna. Ett avskaffande av avgifter för data skulle innebära ett inkomstbortfall för vissa myndigheter, vilket dessa måste kompenseras för. Den kartlägg- ning som utredningen genomfört ger en uppfattning om storleken på de belopp som myndigheter säljer och köper data för (tabell 6.2). Utifrån detta underlag bör följande myndigheters anslag öka med angivet belopp: Lantmäteriet , Sjö- fartverket , cirka 2 miljoner kro- nor, samt SGU . På motsvarande sätt bör anslagen till följande myndigheter minskas på motsvarande sätt: Försvarsmakten , , länsstyrelserna och vattenmyndigheterna , SCB , Kustbevak- ningen samt cirka 0,5 mil- joner kronor. Dessa belopp är dock ungefärliga, t.ex. stämmer inte totalsummorna för försäljningsintäkter med totalsummorna för utgifter för inköp exakt. datapolicy har dessutom ändrats, vilket måste påverka myndighetens inkomster från dataförsäljning. Utredningens kartläggning ger dock en fingervisning om storleken på beloppen, vilket visar att det är möjligt med en omfördelning av medel mellan myndigheter. Dessa omfördelningar av anslag kom- penserar dock inte för kommuners eller regionala organs inköp av data. Det är viktigt att även dessa får fri tillgång till data, eftersom de är viktiga i havsmiljöarbetet och även kommer att ha en viktig roll inom bl.a. havsplanering. De myndigheter som säljer data bör därför genom höjda anslag kompenseras för de intäktsbortfall som fri tillgång till data till kommuner och regionala organ kommer att ge. I instruktionerna till Lantmäteriet, Sjöfart- verket samt SGU bör det föras in att havsmiljörelaterade Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data data ska tillhandahållas avgiftsfritt. SCB har mycket information fritt tillgängligt via Internet. De data som myndigheten säljer bedöms primärt vara bearbetade data varför SCB ej berörs av för- slaget. Innan en förändring sker måste dock berörda myndigheter komma in med ett mer exakt underlag än vad som varit möjligt för utredningen att ta fram. Berörda myndigheter är de som listas i tabell 6.2 samt , , Statens geotek- niska institut, och (Artdatabanken). Dessutom bör kommuner, regionala organ och ingå i kart- läggningen. En sådan lösning innebär att de myndigheter som mister inkomster i och med att data blir avgiftsfria kompenseras för detta genom ökade anslag. De som köper data får minskade anslag, men erhåller i stället kostnadsfritt data. Det som båda dessa grup- per vinner är minskade kostnader för administration genom att fakturering och hanteringen av olika avtal försvinner. Den stora vinsten med detta system är emellertid att aktörer som inte har ekonomiska möjligheter att köpa den data som de behöver kommer att erhålla den kostnadsfritt. Den allvarliga miljösituationen i haven gör det särskilt angeläget att havsmiljörelaterade data blir fritt tillgängliga. Lantmäteriet, och säljer även data som inte berör haven. Behovet av avgiftsfri datatillgång är stort även inom andra områden och det är därför viktigt att se över möjligheten att även avskaffa avgifter på data inom andra områden. Det bör åligga ansvarig datamyndighet att tillhandahålla data i ett sådant format att informationen enkelt går att tillgå. Det inne- bär att användare inte ska kunna avkrävas avgifter på grund av att dataförvaltande myndigheter inte har organiserat data i ett lättill- gängligt format. Utifrån de inkomster som har på uttagsav- gifter, kan det konstateras att dessa avgifter inte ger några större inkomster till myndigheten. Om avgiften motsvarar de administra- tiva kostnaderna för att tillhandahålla data, är alltså dessa inte spe- ciellt höga. och kan dock vara ett undantag från detta eftersom de hanterar sekretessbelagd information, vilket är ett hinder för att data ska vara tillgängliga via Internet. Dessa myndigheter kan därför ha extra kostnader när de ska tillhandahålla sekretessbelagd information. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data Jag föreslår att det i myndigheters ordinarie uppdrag ska ligga att digitalisera äldre data och att enkelt tillhandahålla alla data som myndigheten förvaltar. Jag föreslår att ska vara nationellt ansvarig för sam- ordning av hur data av relevans för havsmiljöarbetet lagras och tillgängliggörs. I ansvaret bör ingå att samordna utvecklingen av gemensamma standarder, kvalitetsmärkning och annat stöd för att tillgängliggöra data via Internet samt att utfärda riktlinjer inom dessa områden. Arbetet bör ske i samråd med Geodatarå- det, och andra berörda aktörer. Jag föreslår även att ges i uppdrag att utveckla portaler som möjliggör samordnad presentation av havsmiljörelaterade data. Data ska vara nedladdningsbara i samma format och presentation av data ska stödjas av kart- tjänster och interaktiva verktyg som möjliggör enklare analyser. Arbetet bör ske i samråd med och andra berörda aktörer. Fyra nationella datavärdar ansvarar för lagring och presentation av data som samlas in inom miljöövervakningsprogrammet och hav. Det finns även datavärdskap inom andra programområden som är av relevans för havsmiljöarbetet (tabell 6.3). totala kostnad för datavärdskap var för . Kostnaden för datavärdskap inom områden som rör havsmiljön var . Av dessa användes till driftskostnader och 2,2 miljoner till utveckling av databaser. I utvecklingskostnaderna ingår bland annat kostnader för lagring av regionala miljöövervakningsdata. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data Tabell 6.3 Datavärdskap med ansvar för miljöövervakningsdata som rör havsmiljön. Driftskostnad samt utvecklingskostnad för perioden –2009. Fiskdata från Sveriges sjöar och Hydrografiska och kemiska data Marinbiologiska data från Öster- Miljögifter och metaller i biologiskt material (ej människa)P Kemiska och biologiska data i sjöar och vattendrag (ej fisk) Sediment hav och sjöP transport till havet) Luft (deposition på havsytan) Luft (deposition på havsytan) Ingår i miljöövervakningsprogrammet och hav 6.4.2Databaser och dataportaler av relevans för havsmiljöarbetet I bilaga 9 finns databaser och portaler med relevans för havsmiljön listade. I bilagan finns bl.a. information om tillgänglighet och eventuella avgifter för åtkomst av data. Nedan beskrivs några data- baser och portaler som är under utveckling. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data En geografisk portal som ska innehålla ett referensregister över naturinventeringar och andra undersökningar av naturmiljö samt ett handläggningsstöd för skyddad natur (vilket är en intern databas inom ) är under uppbyggnad av . I samma portal kommer även en testversion av en metadataportal för havsmiljödata att finnas (se nedan under rubriken för havsmiljödata). har i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa behovet av ett kunskaps- och planeringsunderlag för havsmiljön. I uppdrag ingår bland annat att redovisa hur kvalitetssäkrade miljödata bättre ska göras tillgängliga i samlad form. har tillsammans med elva andra myndigheter tagit fram en testversion av en metadataportal för havsmiljörelaterade data. Metadata är data om data, dvs. informa- tion om hur data är framtagen, kvalitetssäkrad, och andra relevant data (t.ex. sjögång, väder). I portalen ska information om vilken data som finns samt tillhörande metadata vara sökbart. Portalen kommer att ingå i geografiska portal som är under uppbyggnad. Uppdraget redovisades till regeringen den 1 mars 2008.TPF17FPT förslår i sin redovisning till reger- ingen att verket ska ges i uppdrag att utveckla dataportalen. Planeringsportalen är ett projekt som syftar till att skapa en webb- tjänst till stöd för fysisk planering, stads- och landsbygdsutveck- ling, regional utvecklingsplanering, infrastrukturplanering, samt lokalisering och tillståndsprövning av byggnader och anläggningar. är huvudansvarig för utvecklandet av portalen. Via portalen ska företag, kommuner, myndigheter, organisatio- ner och enskilda kunna söka efter och hämta i stort sett all geogra- fisk information som är relevant för samhällsbyggande och plane- ring. 17TP PT Ett kunskaps- och planeringsunderlag för havet. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data Genomförandet av Inspire-direktivet innebär bl.a. att en geoportal ska utvecklas. Lantmäteriet har fått ett regeringsuppdrag att inrätta en satellitda- tabas. Satellitdatabasen kommer att underlätta kartläggning av lång- siktiga miljöförändringar. VattenInformationsSystem (VISS) och Vattenkartan VISS är en metadatabas som utvecklats av vattenmyndighe- terna/länsstyrelserna för att användas i vattenförvaltningsarbetet. Den innehåller information om kustvatten, vattendrag, sjöar och grundvatten. För varje vattenförekomst finns bl.a. karta, informa- tion om statusbedömningar, miljöproblem, skyddade områden, åtgärder och övervakning. Dessutom finns ett metadataregister över övervakningsstationer med karta, vilka parametrar som mäts och information om övervakningsprogram. Vattenkartan visar information från VISS som klassningar kombinerat med andra geo- grafiska företeelser som industrier, skyddade områden och över- vakningsstationer. Utförare av miljöövervakning med vilka har avtal med ska leverera kvalitetssäkrade data till ansvarig datavärd. Data- värdarna ansvarar för kvalitetskontroll, lagring och presentation av data. Dataformat, beskrivningar av metadata och tekniska lösningar måste följa ISO-standarder och andra standarder som utvecklas. Regionala data från bl.a. länsstyrelser har i viss utsträckning börjat lagras hos de nationella datavärdar som kon- trakterat. Data som härrör från recipientkontrollprogram lagras fortfarande i liten utsträckning så att den är enkelt tillgänglig för en utomstående användare. Data som samlats in via inventeringar och andra kartläggningar lagras endast ibland i databaser som är allmänt tillgängliga. Det finns dessutom en stor mängd av övrig informa- Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data tion som lagrats mer eller mindre organiserat och som ofta enbart är tillgänglig för internt bruk.TPF18FPT Officiell statistik ska enligt lagen (2001:99) om den officiella stati- stiken finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Den ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. En stati- stikansvarig myndighet beslutar om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde om inte något annat följer av särskilt beslut av regeringen. SCB är central förvaltningsmyndighet för den officiella statisti- ken och annan statlig statistik. Tjugofem myndigheter är ansvariga för officiell statistik i . Varje myndighet publicerar sin stati- stik på den egna webbplatsen. De myndigheter med ansvar för officiell statistik som är mest relevant utifrån ett havsmiljöperspektiv är med ansvar för statistik bl.a. rörande miljötillstånd, till- lämpning, utsläpp och belastning samt med ansvar för fiske och vattenbruk. Den nationella miljöövervakningen av havsområden har stark internationell prägel och styrs till stor del av de internationella åta- ganden som förbundit sig till. Inom ramarna för de kon- ventioner och direktiv som förbundit sig till rapporteras ett urval av den data som lagrats hos datavärdarna vidare till HEL- COM, OSPAR, (, ICES), European Envi- ronmental Agency (EEA) och . Datavärdar för HELCOM är ICES, miljöcentral (SYKE), Norsk institutt for luftforskning (NILU) och Strålsäker- hetscentralen i (STUK). ICES är datavärd för OSPAR. Alla data som rapporteras till HELCOM är fritt tillgängliga och kommer kunna laddas ned från . 18TP PT Inventering av havsmiljörelaterad data samt behovs- och bristanalys hos 12 nationella myndigheter. Morf, A. Bilaga till uppdrag 11/2006 Ett kunskaps- och planeringsunderlag för havet. Dnr 108-382-06 Mm. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data 6.4.6Datasamordning i några andra länder digitalt är ett samarbete mellan aktörer vilka ansvarar för att ta fram information och/eller är storskaliga användare av geo- grafisk information i . Samarbetspartner i digitalt är bland annat myndigheter, fylkeskommuner, kommuner, energi- företag, forskningsinstitut, universitet och högskolor. Dessa betalar en årsavgift och får därigenom tillgång till data samt förbin- der sig även att tillgängliggöra data. Det finns dock ett antal data- baser vilka berör havsmiljön som ännu inte är länkade till varandra. Rapportering sker till respektive uppdragsgivare (främst Statens forurensningstilsyn och Direktoratet for naturforvaltning och industrin). I är data som insamlats genom statliga övervaknings- program i princip fritt tillgängliga. Alla data från det miljö- övervakningsprogrammet samlas, med några få undantag, i en nationell marin databas, . Databasen drivs av miljøundersøgelse (DMU). I finns i princip alla digitalt till- gängliga övervakningsdata samlade. Data kan laddas ned direkt från DMU:s hemsida. Data från andra delar av miljööver- vakningen, t.ex. rörande sötvatten och belastning, är inte lika lätt tillgängliga. Målet är dock att samla alla data i en nationell dataportal miljöportal. I har miljöcentral en databas för data från kustövervakningen. Data är kostnadsfritt för forskare. har en egen databas och data finns tillgängliga för nedladdning på institutets webbplats. På är alla data från nationell miljöövervakning samlade hos Irländska (, EPA). Data är fritt tillgängliga, dock inte via Internet. på har data tillgängliga på sin webbplats. Det är även möjligt att få tillgång till data vid förfrågan. Sammantaget kan det konstateras att är det land som har den mest samordnade datahanteringen i fråga om data, vilket troligen beror på att huvudansvaret för all dansk miljööver- vakning är samlat i en organisation, DMU. I försöker man även att samla alla typer av miljödata i en portal. digital är också ett bra exempel på hur geografisk information presenteras samlat. Även har ett samlat ansvar för miljöövervaknings- data, men data finns inte tillgängliga via Internet. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data Det kan vara svårt att hitta både gammal och ny information om havsmiljön. För en användare som regelbundet behöver samma typ av data upplevs detta vanligtvis inte som något större problem eftersom denne vet var informationen finns att tillgå. I många fall används data primärt inom den myndighet som tagit fram den och avståndet mellan producenten av data och användaren är då kort. Problem uppstår däremot oftare om dessa inte arbetar inom samma myndighet. Om användaren dessutom behöver data eller kunskap inom ett nytt område är det svårt att enkelt få en överblick över vilken information som finns att tillgå. Mycket data finns inte i digital form, vilket ytterligare försvårar både överblick över och tillgång till information. Det bör åligga myndigheter att digitalisera äldre data som myndigheten förvaltar för att öka tillgängligheten till informationen. I kapitel 5.2 föreslås att ska få extra anslag för att digitalisera äldre djup- data, eftersom det rör sig om mycket stora mängder data. Information om havsmiljön finns tillgänglig på Internet i allt större utsträckning. finns dock inget samlat system (t.ex. en portal) med information om vilken typ av havsmiljörelaterade data som finns eller var denna finns lagrad. På hem- sida finns länkar till miljöövervakningsdata som är lagrade hos de nationella datavärdarna. I övrigt måste en potentiell användare själv söka reda på vilken information som finns och var den finns. Det finns inte någon harmonisering av hur data som är framtagna med offentliga medel presenteras i form av figurer, kart- stöd eller interaktiva verktyg som möjliggör enklare analyser. Vidare är det inte möjlig att enkelt ladda ned alla typer av data och problem kan uppstå när data som har olika ursprung ska samköras. Det har tydligt framkommit vid hearingar och andra avstäm- ningar som har hållit att det inte finns någon samordningsvinst med att bygga en gemensam databas för alla havsmiljörelaterade data. Samma slutsats dras även i rapporten av havsmiljörelaterad data samt behovs- och bristanalys hos 12 nationella myndigheter.TP F19FPT 19TP PT Inventering av havsmiljörelaterad data samt behovs- och bristanalys hos 12 nationella myndigheter. Morf, A. Bilaga till uppdrag 11/2006 Ett kunskaps- och planeringsunderlag för havet. Dnr 108-382-06 Mm. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data har inrättat ett system med datavärdar som på uppdrag av verket ansvarar för kvalitetskontroll, lagring och pre- sentation av miljöövervakningsdata. Satsningen på ett antal natio- nella datavärdar är en bra lösning för lagring och kvalitetssäkring av data. Det finns en uttalad ambition från att öka samordningen av de databaser som de nationella datavärdarna ansvarar för. För att förenkla samordningen bör antalet datavärdar begränsas. Flera datavärdar har inte data tillgängliga för enkel ned- laddning och i den mån möjligheten finns är samordningen mellan databaserna ofta dålig. För att infrastrukturen för havsmil- jörelaterade data ska utvecklas mot ökad användbarhet krävs ett aktivt arbete så att gemensamma standarder tillämpas, samt att användargränssnittet för webb och karttjänster harmoniseras. Eftersom utvecklingen går mot ökad internationalisering måste arbetet med gemensamma standarder i största möjliga mån ske i internationellt samarbete. Genomförandet av den nationella geodatastrategin och EG-direkti- vet Inspire kräver ökad samordning. Enligt geodatastrategin bör samordningen främst bygga på standardiserade tjänster och infor- mationsbeskrivningar. Eftersom geodata innefattar information om havsmiljön kommer en del av behovet av ökad samordning av hur information tillgängliggörs att tillfredställas genom arbete samt i och med genomförandet av Inspire-direktivet. För att inte olika synsätt och system utvecklas parallellt är det viktigt att utvecklingen inom andra temaområden av relevans för havsmiljön som inte innefattas av Inspire-direktivet sker i samråd med Geo- datarådet. Vattenmyndigheterna har i en skrivelse till regeringen föreslagit att ett miljödataråd bör inrättas.TPF20FPT Genom att regeringen gett Lantmäteriet ett samordningsupp- drag i geodatafrågor och utsett ett Geodataråd att bereda dessa frå- gor finns en tydlig ansvarsfördelning mellan de myndigheter som arbetar med geodata. För annan information som rör havsmiljön finns inte motsvarande tydliga ansvarsfördelning. Det finns mycket information hos myndigheter och andra aktö- rer som bedriver olika typer av undersökningsverksamhet. 20TP PT Redovisning av uppdrag om behov av ändringar i lagstiftning, medel ansvarsfördelning m.m. för vattenförvaltning. Dnr M2007/2038/Na. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data ofta enbart tillgängliga internt och kunskapen om att informatio- nen finns är ofta dåligt spridd. De nationella datavärdarna som har kontrakterat bör få ett ökat ansvar som även inkluderar lagring av data som tagits fram regionalt, särskilt data från recipientkontrollprogram och kommuner. Det innebär ett utökat krav på datavärdarna att kontinuerligt utveckla databaserna, samt ett öka behov av samordning mellan de som samlar in data, datavärdarna och användare av information. För relevanta områden där datavärdskap saknas bör ansvarig myndighet eller annan organi- sation utses. har i en rapport till regeringen beskrivit hur de kan utveckla och utöka sitt datavärdskap.TPF21FPT Det är även viktigt att data som samlas in genom inventeringar och kartläggningar systematiskt lagras och tillgängliggörs. Det måste ställas samma krav på myndigheter som lagrar denna typ av data som på och de myndigheter och andra orga- nisationer som är datavärdar inom miljöövervakningen. Redan i planeringsfasen av nya inventeringar och kartläggningar måste frå- gan lyftas om var och hur data ska lagras och tillgängliggöras. kan vara lämplig som samordnande datamyn- dighet eftersom redan har ett samordningsansvar avseende miljöövervakning och arbetar med datasamordning genom de nationella datavärdskapen. kan även vara en lämp- lig myndighet för dessa uppgifter eftersom framgångsrikt arbetar med att utveckla databaser och att tillgängliggöra data via Internet. är även med i och har mycket inter- nationellt samarbete, bl.a. inom HELCOM, OSPAR, ICES och EEA. bör utses till nationellt ansvarig för samordning av hur data av relevans för havsmiljöarbetet lagras och tillgängliggörs. I ansvaret bör ingå att samordna utvecklandet av gemensamma stan- darder, kvalitetsmärkning och annat stöd för att tillgängliggöra data via Internet och utfärda riktlinjer för dessa frågor. Ansvaret bör omfatta nationellt, regionalt och lokalt insamlade data, samt data från inventeringar och andra undersökningar. Det är viktigt att detta arbete sker i nära samråd med , Naturvårdsver- ket och andra berörda aktörer. , som föreslås i kapitel 5.1, kan vara ett lämpligt forum för samråd. 21TP PT SMHIs roll i den svenska vattenförvaltningen. Rapport avseende särskilt uppdrag i SMHIs regleringsbrev 2007. 2007/478/12. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data ska i sitt arbete med att utveckla portaler (se nedan) och i uppdrag till de datavärdar som de engagerar följa riktlinjer angående datahantering. Målsättningen med metadataportalen (Havsmiljöportalen), som tillsammans med andra myndigheter tagit fram en testversion av, är att ge stöd för informationssökning om vilken havsmiljörelaterad information som finns. I vissa fall kommer län- kar att finns så att data kan laddas ned. Utvecklandet av metatdata- portalen bör fortsätta, men portalen löser inte problemet med den dåliga samordningen och harmoniseringen avseende presentation och nedladdning av data. Tematiska portaler som hämtar data från olika databaser måste utvecklas. Användare ska möta ett användar- gränssnitt trots att data kommer från olika databaser. Portalerna bör ha kartstöd och andra stödverktyg t.ex. möjlighet till att göra enklare analyser och figurer, samt att data är nedladdningsbara i samma format. Som ett första steg bör en portal för data som lagras hos de nationella datavärdarna utvecklas, samt en marin atlas som föreslås i kapitel 5.2. Eftersom det finns olika intressenter och olika använd- ningsområden är det viktigt att samråd mellan aktörer sker när portalerna utvecklas. bör ges i uppdrag att utveckla portaler som möjliggör samordnad presentation av data. Data ska vara nedladdningsbara i samma format och presentation av data ska stödjas av karttjänster och interaktiva verktyg som möj- liggör enklare analyser. Arbetet bör ske i samråd med och andra berörda aktörer. , som föreslås i kapitel 5.1, kan vara ett lämpligt forum för detta. Förslaget att avskaffa avgifter på data kommer, om det genomförs, att resultera i inkomstbortfall för vissa myndigheter. Det ska finan- sieras genom en omfördelning av anslag mellan myndigheter och kommer därför inte att belasta stadsbudgeten ytterligare. Dock innebär förslaget att regionala organ och kommuner avgiftsfritt ska få tillgång till statliga myndigheters data en kostnad för staten. Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data Kostnaden för att kompensera för kustkommunernas inköp av data ligga i storleksordningen . Beloppet kan dock bli större eftersom regionala organs inköp av data inte ingår i detta belopp. För att utveckla datavärdskapen bör få . Medlen ska användas för att utveckla system som möjliggör samordnad presentation av data och digitalisering av äldre data hos datavärdar. Utöver detta bör få för att utveckla Havsmiljöportalen och ytterligare för att driva den. bör få för arbetet med att utveckla gemensamma standarder, kvalitetsmärkning och annat stöd för att tillgängliggöra data via Internet.