sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — I industrin totalt, dvs. inklusive elintensiv industri, användes sammantaget energi. Energianvändningen och dess fördelning per bransch är ganska stabil, men påverkas av hur konjunkturerna och produktionen utvecklas. Energiprisernas utveckling har också betydelse. Oljepriset har stigit kraftigt, men elpriserna är, i ett internationellt perspektiv, relativt låga i . har utifrån underlag från Konjunkturinsti- tutet och data om energiprisutvecklingen gjort en prognos för energianvändningens utveckling i industrin på kort sikt.TPF2FPT Härav framgår att elanvändningen i industrin förväntas öka med eller till och med . Oljeanvändningen bedöms öka . Användningen av biobränslen bedöms öka med medan fjärrvärme- användningen väntas öka med . Fjärrvärmen ökar dock, som framgår i figur 6.1, från ganska låga nivåer. Den specifika energianvändningen, räknat som kWh per krona förädlingsvärde, förväntas däremot, enligt Energimyndig- heten, minska med fram . El- och oljeanvändningen beräknas minska vardera ungefär lika mycket i detta perspektiv. 6.2Industriell energianvändning utanför handelssystemet Den fossila energianvändningen i den del av industrin som om- fattas av systemet för handel med utsläppsrätter ska, av skäl som utvecklas i kapitel 2, avsnitt 2.4, undantas från direktivets tillämp- ningsområde. Det finns mot den bakgrunden anledning att se närmare på hur energi används i den del av industrin som inte berörs av handelssystemet. För att detta ska vara möjligt måste först belysas vilka delar av industrin som berörs av handelssystemet och hur stor energianvändningen är i dessa delar av industrin. Här ska noteras att handelssystemet, som belysts i kapitel 1, endast 2TP PT Energimyndighetens rapport (ER 2007:25) Energiförsörjningen i , s. 17 ff. gäller enskilda anläggningar eller verksamheter och inte hela branscher eller företag. Genom och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (handelsdirektivet), har ett system för handel med utsläppsrätter etablerats i . Handels- systemet har införts i svensk rätt bl.a. genom lag (2004:1199) om handel med utsläppsrätter. Av 2 kap. 1 § framgår att utsläpp av koldioxid kräver tillstånd när utsläppet sker från vissa typer av anläggningar eller verksamhetsslag, t.ex. förbränningsanläggningar, mineraloljeraffinaderier och anläggningar för tillverkning av papper och pappersmassa. Regeringen har föreskrivit att endast anlägg- ningar som överskrider en viss storlek ska omfattas av tillstånds- plikten.TPF3FPT För förbränningsanläggningar, som är den vanligaste typen av tillståndspliktiga anläggningar, gäller t.ex. tillståndsplikt för anläggningar med en installerad effekt över . Den som utövar en tillståndspliktig verksamhet ska redovisa koldioxidutsläppen från verksamheten samt till Energi- myndigheten överlämna det antal utsläppsrätter, som motsvarar de sammanlagda utsläppen från verksamheten under närmast före- gående kalenderår. I den mån utsläppsrätter saknas, måste utövaren köpa dem på den öppna marknaden eller betala en avgift, som är betydligt högre än den beräknade kostnaden för utsläppsrätter. Systemet bygger på en uppdelning i handelsperioder. Den första handelsperioden löper 2007. Den andra handels- perioden löper 2012. Utsläppsrätter som ut- färdats för att gälla under den första handelsperioden är inte giltiga under senare perioder. I finns f.n. drygt 700 anläggningar som är tillståndsplik- tiga enligt lagen om handel med utsläppsrätter. Huvuddelen av dessa, drygt 500 anläggningar, utgörs av förbränningsanläggningar i el- och fjärrvärmeproduktionen, dvs. I industri- sektorn finns ett hundratal förbränningsanläggningar som ingår i handelssystemet. Övriga, cirka 100 anläggningar, som omfattas av handelssystemet, ingår i tillverkningsprocesser. 3TP PT Se §§ 10 16 i förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter. Tabell 6.3 Översikt över verksamheter som /06 hade tillstånd att släppa ut koldioxid varav el- eller fjärrvärmeproducerande varav förbränningsanläggningar i industrin varav rostning och sintring av järnmalm varav produktionsanläggningar för järn och stål varav tillverkning av cementklinker varav tillverkning av bränd kalk varav tillverkning av glas och glasull varav tillverkning av keramiska produkter Källa: Prop. (2005/06:184) Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan. Under den andra, nu innevarande, handelsperioden, dvs. 2008 2012, utvidgas kretsen av berörda verksamheter genom att begreppet förbränningsanläggning definieras på ett nytt sätt. Det innebär att ytterligare cirka 35 förbränningsanläggningar, främst inom järn- och stålindustrin, nu omfattas av handelssystemet. Andelen fossila bränslen som omfattas av systemet bedöms därigenom öka med till cirka 33,5 TWh.TPF4FPT 6.2.2Gränsdragningen mellan energianvändning inom och utom handelssystemet Systemet för handel med utsläppsrätter innebär att utsläpp av koldioxid från förbränning eller industriella processer ska redovisas i vissa fall. Vidare förutsätts i systemet att de faktiska utsläppen motsvaras av utsläppsrätter, som tilldelats företagen eller upp- 4TP PT Den fossila energianvändningen i industri som omfattas av systemet för handeln med utsläppsrätter har för perioden 2012 bedömts uppgå totalt till . Av dessa ingår i statistik över industrisektorns energianvändning som en del av den nationella totala energianvändningen. De övriga utgörs av indust- riella biprodukter av fossilt ursprung som t.ex. koksugnsgas och masugnsgas, vilka ingår i statistik för energianvändning som är specifik för industrisektorn. handlats av dem. Om detta inte är fallet utgår en avgift i för- hållande till de utsläpp för vilka utsläppsrätter inte överlämnats. Det innebär att det i praktiken är användning av fossila bränslen som är av intresse i den utformning som det nuvarande handels- systemet har. Däremot omfattar handelssystemet inte el- eller fjärrvärmeanvändning i de industriella verksamheter som ingår i handelssystemet. El- och fjärrvärmeproduktionen i energisektorn kan däremot omfattas i de fall då energin produceras genom för- bränning av fossila bränslen. Användningen av fossila bränslen inom respektive utanför den handlande sektorn särredovisas inte i energistatistiken. Mot den bakgrunden har utredningen skattat hur den fossila bränsleanvänd- ningen i industrin fördelar sig inom respektive utanför handels- systemet. Underlaget för skattningen utgörs av data från Natur- vårdsverket om användningen av fossila bränslen inom respektive utanför handelssystemet.TPF5FPT Under den första handelsperioden har , dvs. drygt en tredjedel av industrins totala årliga användningen av fossila bränslen, omfattats av handelssystemet. I Tabell 6.4 visas hur användningen av fossila bränslen i olika industrigrenar fördelar sig mellan verksamheter som omfattas av, respektive faller utanför, handelssystemet under den innevarande handelsperioden, som inleddes . 5TP PT Andelen fossila bränslen som kräver utsläppsrätter har, på uppdrag av utredningen, skattats av utifrån de data om utsläpp av koldioxid som branschvis rapporteras in till handelssystemet. Skattningen har skett genom bedömningar av fördelningen av energi- användningen mellan olika verksamheter samt beräkningar av energimängder utifrån upp- gifterna om koldioxidutsläpp genom att använda emissionsfaktorer för respektive bränsle- slag. Figur 6.2 Uppskattad andel av fossil bränsleanvändning i industrin som omfattas, respektive faller utanför systemet för handel med utsläppsrätter (ETS). Skattningen utgår från den definition av förbränningsanläggning som gäller och bygger i huvudsak på bearbetade data från SCB och . Omfattas ej av ETS Av figur 6.2 framgår att nästan all fossil energianvändning i massa- och pappersindustrin samt i raffinaderiverksamheter omfattas av handelssystemet. Denna energianvändning faller således utanför direktivets tillämpningsområde. Detsamma gäller en huvuddel av den fossila energianvändningen i stålindustrin och i mineral- industrin.TPF6FPT Huvuddelen av den fossila energianvändningen i livs- medels-, trävaru-, och verkstadsindustrin berörs däremot inte av handelssystemet. För den handelsperiod som börjar , då kretsen av till- ståndspliktiga förbränningsanläggningar utvidgas, uppskattas att av industrins fossila bränsleanvändning kommer 6TP PT Mineralindustrin omfattar t.ex. framställning av glas, porslin och keramiska produkter såsom kakel och klinker. att omfattas av utsläppsrätter. Det innebär att mellan 10 och av industrins samlade fossila bränsleanvändningen om , teoretiskt sett, skulle kunna bli föremål för energieffektivisering med stöd av direktivet. Det motsvarar av den förväntade totala användningen av energi av alla slag i industrin 2012. Som närmare utvecklats i kapitel 2 är det önskvärt att även den fossila bränsleanvändningen i företag som berörs av handels- systemet omfattas av energieffektivisering, dock med undantag för fossil bränsleanvändning i enskilda verksamhetsdelar och anlägg- ningar, vars drift kräver utsläppsrätter. Detta förutsätter att sådan bränsleanvändning kan volymmässigt separeras från övrig fossil bränsleanvändning i berörda företag. I handelssystemet rapporteras de mängder koldioxid som respektive anläggning släpper ut. Sådana utsläppsmängder kan räknas om till använd mängd fossila bränslen. Utredningen bedömer mot den bakgrunden att det med en till- fredsställande noggrannhet går att beräkna den fossila bränsle- användning som ska bli föremål för energieffektivisering även i de företag som berörs av handelssystemet. 6.3Potential för energieffektivisering i industrin I en studie har företagens benägenhet att effektivisera sin energianvändning mätts i 32 OECD-länder.TPF7FPT Av resultaten framgår bl.a. att i genomsnitt av industriföretagen i de undersökta länderna har gjort energikartläggningar. Benägenheten att effektivisera energianvändningen mättes i ytterligare fem kate- gorier, bl.a. benägenhet att spara energi genom att stänga av maskiner och IT-utrustning m.m. under icke nyttjandetid och i fråga om investeringsvolymer för energieffektiviserande utrustning. I den förra kategorin återfinns de svenska företagen på näst sista plats före . En sammanvägning av resultaten i de sex kategorierna visar att svenska industriföretag placerar sig på 26:e plats bland de studerade 32 länderna, men före länder som , , och . I rapporten pekas också på sambandet mellan benägenhet att energieffektivisera pro- duktionen och kostnaderna för energin. I 21 länder bedömdes energikostnaderna vara en viktigare faktor för företagens ekonomi 7TP PT , International Business Report 2007. Studien bygger på 7 200 intervjuer med företrädare för industriföretag i 32 länder. I 10 länder, bl.a. , och , bedömdes energikostnaderna vara av mindre betydelse för företagens ekonomi än i . Det finns starkt divergerande uppgifter om hur stor potentialen för energieffektiviseringar är i industrisektorn. I ett internationellt perspektiv talas om potentialer mellan genom att ny teknik installeras i äldre anläggningar.TPF8FPT Det är dock, av flera skäl, inte realistiskt med en så stor faktiskt genomförd energieffektivi- sering på medellång sikt. En orsak härtill är att psykologiska fak- torer, såsom trögheter när det gäller att vinna nya insikter och ny kunskap, också måste beaktas. Sådana hinder kan minskas t.ex. genom informationsinsatser, vilket alltså är angelägna åtgärder för ett en så stor del av potentialen som möjligt ska kunna realiseras. Ett annat hinder för energieffektivisering i industrin kan utgöras av brist på kapital. Potentialen för energieffektivisering i industrin har bedömts med utgångspunkt från befintliga studier och rapporter från senare tid. En sammanställning och samlad analys av sådana data har gjorts av konsultföretaget på uppdrag av Energi- myndigheten.TPF9FPT Utredningen utgör ett led i arbete med att, på uppdrag av regeringen, se över programmet för energieffektivi- sering i elintensiv industri (PFE). Potentialen för energieffektivisering i den aktuella har bedömts utifrån den allmänna utgångspunkten att investeringar i energieffektiviserande åtgärder ska ha en återbetalningstid om mindre än och ska kunna accepteras av företagen inom ramen för ett utvidgat program för energieffektivisering. Vid bedömning av återbetalningstid har, i den aktuella studien, even- tuella kostnader för finansiering av investeringar, t.ex. räntor, inte beaktats. Effektiviseringspotentialen har skattats utifrån energianvänd- ning i olika tillämpningar, såsom i pumpar, tryckluftsystem och i lokaler generellt. Resultaten har sedan viktats utifrån energianvänd- ningen i specifika industribranscher på treställig SNI-nivå, såsom plåttillverkning, läkemedelsindustri och pappersindustri. 8TP PT drivkrafter för att minska energianvändningen, Dnr 230-5541-05 Ht. 9TP PT Energieffektiviseringspotentialer i industrin, rapport , ÅF-process på uppdrag av ningen i det följande utgör i allt väsentligt ett referat av de resultat ÅF redovisat i sin studie. Härutöver har uppdragit åt konsultföretaget att göra en översiktlig bedömning av energieffektiviseringspotentialen i de delar av industrin som inte handlar med utsläppsrätter. Resultaten av ÅF:s studie visar att det i industrin generellt finns en ekonomisk potential för energieffektivisering vid användning av elmotorer, tryckluftsystem, fläktar och pumpar. Även energi- användningen för ventilation och belysning i industrins lokaler kan effektiviseras. Det gäller också industriföretag som inte är energiintensiva eller av andra skäl inte kan ingå i PFE. Mellan av industrins elanvändning avser motordrift.TPF10FPT Detta stämmer även väl med skattningar som gjorts i både och USA.TPF11FPT Sammantaget bedömer ÅF att effekti- viseringspotentialen för elanvändning i motordrift i svensk industri, bortsett från motordrift i tryckluftsystem, pumpar, fläktsystem och raffinörer, uppgår till mellan 0,4 och /år. av den använda elenergin i industrin avser drift av tryckluftssystem. Det motsvarar cirka 1,7 TWh.TPF12FPT Här bedömer ÅF, utifrån tillgängliga studier, att cirka 0,25 0,5 TWh/år av elanvändningen i tryckluftsystemen kan sparas genom effektivi- sering. Den möjliga återvinningen i form av värme i dessa tillämp- ningar bedöms uppgå till i storleksordningen 0,2 0,4 TWh/år. Omkring el används i industrin för pumpdrift. Av framgår att av denna energimängd skulle kunna sparas genom effektiviserings- åtgärder.TPF13FPT Energikostnaden för drift av en pump kan, under dess tekniska livslängd, uppskattas vara mellan fem till tio gånger högre 10TP PT ÅF, a.a., s. 25. 11TP programm, , och U.S. 's Program: A National Strategy for , 2005. 12TP PT Energimyndigheten , Krav på tryckluftsystem, ET 2006:12, $FILE/ ET2006_12w.pdf?OpenElement än investeringskostnaden för pumpen. Återbetalningstiderna är därmed korta och potentialen för energieffektivisering kan, vid en försiktig bedömning, uppskattas till mellan 1 och . Energibesparingspotentialen för industriella fläktar bedöms vara i samma procentuella storleksordning som för pumpar.TPF14FPT Omkring el används för drift av fläktar i industrin. Härav avser fläktar som används direkt i industriella pro- cesser. Den resterande energimängden, , används till fläktdrift i ventilationssystem. En försiktig bedömning leder, enligt ÅF, till en energieffektiviseringspotential mellan 0,5 och för fläktsystem i industrin. Sammantaget bör enligt ÅF:s bedömning en energimängd motsvarande mellan 3 och vara möjlig att spara genom effektivisering av elanvändningen i industrin och mellan 1 och när det gäller värmealstring. I den analys som EnerGia gjort på uppdrag av utredningen, fokuseras i första hand på de industribranscher där handel med utsläppsrätter inte förekommer.TPF15FPT Bedömningarna grundar sig på mångårig erfarenhet av indust- riellt energieffektiviseringsarbete och på en bred, allmän kunskap om attityder till energifrågor i svensk industri. Analysen bygger också på att kring har introducerat utökade statliga program för energieffektivisering i industrin (PFE). Dessutom förutsätts att flera andra styrmedel, eller offentliga åtgärder med syfte att effektivisera energianvändningen i industrisektorn har införts, t.ex.: informationsutbyte och nätverksaktiviteter mellan företag inom samma eller olika branscher, intensifierad energirådgivning och ökad kompetensuppbyggnad inom de regionala energikontoren, särskilda informationsinsatser riktade till företagsledningar, teknikupphandling inom industrisektorn, ökad utbildnings- och informationsverksamhet utformad efter de önskemål eller behov som finns inom de olika industri- branscherna, 14TP , 2003, Realizing Energy Efficiency Opportunities in Industrial Fan and , 15TP PT EnerGias rapport och energieffektivseringspotential inom den ej hand- lande delan av industrin kan, laddas ned från utredningens hemsida, /energieffektiv teknikutvecklingsstöd och stöd till demonstrationsanläggningar, upprättandet av listor med prestanda för standardkomponenter inom industrin som vägledning vid upphandling och introduktion och utökning av energimätning och energikart- läggningar för att göra det möjligt att identifiera system och komponenter, som drivs på ett energimässigt ogynnsamt sätt. Förutsättningarna är således annorlunda än i ÅF:s studie, dels genom att en rad antaganden görs om kommande åtgärder, dels genom att energieffektiviseringspotentialen i den handlande sek- torn, mot bakgrund av direktivets undantag på denna punkt, inte har omfattats av analysen. EnerGia bedömer att industrin, i de delar som varit föremål för analys, kan spara el motsvarande av elanvändningen genom effektivisering. Bränsleanvändningen skulle genom effektivisering kunna minskas med . Det innebär av bränsleanvändningen i aktuella industrisegment . Studier som pekar på en större potential för energieffektivi- sering inom industrin har genomförts av t.ex. och Energikontor Sydost. Även Energieffektiviserings- företagen pekar på att potentialen för energieffektivisering inom industrin är större än de bedömningar som ÅF och EnerGia gör. bränslen i industrigrenar där handel med utsläppsrätter inte förekommer , TWh och andel i Potential för eleffektivisering, Potential för bränsleeffektivisering, Källa: EnerGia. Den största samlade energieffektiviseringspotentialen i de industri- grenar där handel med utsläppsrätter inte förekommer, bedöms finnas inom trävaru- och verkstadsindustrierna. Som visats i det föregående är verkstadsindustrin en stor industrigren med många anställda och ett stort antal arbetsställen. Däremot är de enskilda företag som ingår i detta industrisegment inte energiintensiva. Även kemisk industri är en industrigren med en stor samlad effektiviseringspotential. Potentialen för effektivisering av elanvändningen är störst i verkstadsindustri och i kemisk industri. När det gäller bränsle- användningen är potentialen störst i trävaruindustrin. Potentialen för effektivisering av elanvändningen i denna industrigren är däremot, enligt EnerGias analys, väsentligt mindre än i verkstads- industri och kemisk industri.TPF16FPT Tabell 6.5 Bedömd potential för energieffektivisering fram i industribranscher där handel med utsläppsrätter inte före- kommer, TWh Industrigren (SNI-kod) Malmutvinning utom järnmalm, torium och uran (13.2 och 14) Livsmedelsindustri (15) Textilindustri (17-9) Trävaruindustri utom möbeltillverkning (20) Grafisk industri (22) Kemisk industri (24) Gummi- och plastvaruindustri (25) Lättbetong, m.fl. (26.6-26.8) och gjuterier (27.4-27.5) Verkstadsindustri (28-35) Möbeltillverkning (36) Källa: EnerGia. 16TP PT Huvuddelen av energianvändningen inom den kemiska industrin faller inom ramen för handeln med utsläppsrätter. 6.3.2Samlad bedömning av effektiviseringspotentialen Det är svårt att uppskatta hur mycket av den industriella energi- användningen som kan sparas genom effektiviseringar. Resultatet av bedömningarna beror på vilka förutsättningar de utgår från, bl.a. de ekonomiska incitamenten såsom återbetalningstider och finan- sieringsmöjligheter. Till detta kommer olika beteenderelaterade faktorer och trögheter när det gäller omställning av attityder och uppbyggnad av kunskap och insikter. Resultaten av ÅF:s genomgång indikerar att det finns en ekonomisk besparingspotential för el om cirka 2,5 5,5 TWh i den samlade industrisektorn. Det motsvarar av den samlade elanvändningen i industrin. EnerGia bedömer att el kan sparas i undersökta industrisegment, vilket motsvarar av elanvändningen i dessa segment. ÅF bedömer vidare att kan sparas i bränsleanvändningen, vilket utgör av den samlade bränsleanvändningen i industrin i de branscher som omfattats av ÅF:s analys. EnerGia kommer fram till en besparingspotential om när det gäller bränsleanvändningen i de industrisegment som varit föremål för analys. De divergerande resultaten kan antas delvis bero på att de båda studierna genomförts med olika omfattning och med olika förutsättningar. Den viktigaste orsaken torde dock vara att bedömningar av förevarande slag är svåra att genomföra och påverkas av många faktorer, som bedömare kan värdera på olika sätt. Det ligger därmed i sakens natur att bedömningar av energi- effektiviseringspotentialer blir grova och ska ses som mycket unge- färliga indikatorer. Sammantaget bör mot den beskrivna bak- grunden och vid en samlad, försiktig bedömning, av industrins elanvändning kunna sparas genom lönsamma energi- effektiviseringsåtgärder fram . När det gäller bränsleanvändningen i industrin ska noteras att en avsevärd del av denna avser fossila bränslen, som inte kommer att bli föremål för energieffektivisering inom ramen för direktivets tillämpning. Däremot kommer effektiviseringsåtgärder med stöd av andra regelverk, incitament och åtgärder att bli aktuella. Huvud- syftet med utsläppshandeln är t.ex. att minska utsläppen av kol- dioxid. Detta leder i förlängningen till besparingar av energi. Sammanfattningsvis bör, lågt räknat, omkring kunna sparas genom energieffektiviseringar i svensk industri 2016. Huvuddelen härav avser elanvändning. särskilt stor potential för energieffektivisering finns, enligt EnerGias bedömning (tabell 6.7), i verkstadsindustri, kemisk industri och i trävaruindustri. Det indikerar att det finns anledning att rikta särskild uppmärksamhet mot dessa industrigrenar när eventuella tillkommande styrmedel övervägs. 6.4Effekter av befintliga styrmedel Befintliga styrmedel för energieffektivisering i den energiintensiva industrin utgörs, vid sidan av (1998:808), i praktiken av programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE). Närmare hundra företag lämnade sin första redovisning till . De hade då sammantaget genom- fört 900 åtgärder för att minska sin elanvändning. Med stöd av har tillämpande myndigheter möjlighet att, så länge det inte anses vara orimligt, kräva att företaget vidtar åtgärder till en kostnad som motsvarar den samhällsekonomiska nyttan av åtgärden från ett miljö- och resursperspektiv. Sådana åtgärder kan bl.a. avse effektivisering av energianvändningen i verksamheten. har slagit fast att en effektiv energianvändning ska utgöra ett villkor för tillstånd till miljöfarlig verksamhet. 6.4.1Programmet för energieffektivisering (PFE) Den totala elanvändningen i den tillverkande industrin är . Program för energieffektivisering i energiintensiva företag (PFE) är ett styrmedel som bygger på frivilliga avtal med energiintensiva industriföretag om att vidta åtgärder för eleffek- tivisering i tillverkningsprocessen. Incitamentet för de deltagande företagen utgörs av ett undantag från skattskyldighet till skatt på el som används i tillverkningsprocessen. I annat fall ska elskatt betalas med ett halvt öre per kWh. Skatterabatten för de företag som deltar i PFE uppgår därmed till per GWh processel. deltar 110 företag på cirka 250 produktionsorter i PFE. Ett hundratal av dessa har deltagit sedan starten . Övriga har anslutit sig 2007.