sou · GWB3106d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Kommentar: Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Förstod du domarens resonemang om varför domstolen dömde som den gjorde, när domen lästes upp i slutet av domstolsförhandlingen? Förstod du domstolens motivering till varför den dömde som den gjorde när du läste den skriftliga domen? Tycker du att domen var lätt att läsa? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. I domstolsförhandlingar där domen lästes upp när svarspersonen var närvarande, har angivit att de förstod resonemanget i domen. I av fallen var personen inte närvarande när domen lästes upp. I av fallen lästes inte domen upp under domstolsförhandlingen. Av dem som har läst domen har svarat att de helt och hållet eller delvis har förstått motiveringen till varför dom- stolen dömde som den gjorde. Förståelsen av domen är lika god i domar som gäller brottsmål som tvistemål. Ungefär en av tio har svarat att de inte har läst den skriftliga domen. Ytterligare en av tio har bara läst domslutet. Personer med juri- diskt biträde har tagit del av domen i högre utsträckning än andra, men har inte förstått motiveringen bättre än genomsnittet. av dem som har tagit del av domen har upp- fattningen att den var ganska lätt eller mycket lätt att läsa. Även om svaren i hög utsträckning vittnar om en väl fungerande rättegångsprocess, finns det tydiga förbättringsområden. Genom att mäta korrelationer kan man fastställa vilka aspekter av dom- stolsväsendet som har störst betydelse för förtroendet för dom- stolarna. Korrelationer för de sex viktigaste aspekterna redovisas i diagrammet nedan. Diagram 6 Korrelationer mellan förtroende för aspekter av domstolsväsendet och förtroendet för domstolen (erfarenhetsundersökningen) Förstå motiveringen i domen Undvika att möta motpart Domstolspersonalen försökte skapa trygghet Kommentar: Diagrammets staplar visar korrelationen mellan förtroendet för olika aspekter av domstolsväsendet och förtroendet för att domstolarna dömer korrekt. Samtliga korrelationer är signifikanta på 99-procentsnivån. De fem översta frågorna har det största förklaringsvärdet av samtliga bemötandefrågor i enkäten för förtro- endet att domstolen dömer korrekt. De fem nedersta frågorna har lägst förklaringsvärde bland relevanta frågor, för att domstolarna dömer korrekt. Exakta frågor och antal svar: Lyssnade domaren uppmärksamt på din berättelse? (n 138) Fick du möjlighet att tala till punkt under domstolsförhandlingarna och berätta allt som du ansåg var viktigt att få fram? (138) Blev du bemött med respekt av domaren under domstolsförhand- lingen? (n 135) Förstod du domstolens motivering till varför den dömde som den gjorde när du läste den skrift- liga domen? (n 141) Var de personer på domstolen som du var i kontakt med i samband med domstolsförhand- lingen vänliga och hjälpsamma? (n 135) Var det möjligt för dig att undvika att träffa din motpart i väntrummet före domstolsförhandlingen? (n 125) Var det lätt för dig att hitta till förhandlingssalen när du kom till domstolen? (n 139) Förstod du allt som stod i kallelsen, även vad som skulle kunna hända om du inte följde uppmaningen i kallelsen? (n 141) Gjorde domstolspersonalen vad de kunde för att du skulle känna dig så trygg som möjligt före domstolsförhandlingen? (n 130) Om du inte hade all information som du behövde om hur domstolsför- handlingen skulle gå till och vad som förväntades av dig, kände du att du kunde fråga domaren om det under domstolsförhandlingen? (n 136) Vid en jämförelse mellan korrelationerna ovan och motsvarande i diagram 2 får man kanske bilden av att sambandet mellan frågorna om bemötande och förtroendet för domstolarna inte är så starkt. Det är fel. Vad måtten i diagram två visar är sannolikt att män- niskor i allmänhet inte är tillräckligt insatta för att kunna skilja ut olika aspekter utan är antingen generellt positiva eller generellt sett negativa. Korrelationerna i diagram 6 visar att vissa bemötande- frågor är särskilt viktiga för förtroendet för domstolarna och att korrelationerna är ganska starka. Det viktigaste med korrelationerna ovan är alltså inte det exakta värdet utan rangordningen. De fem aspekter som har störst bety- delse för domstolsförtroendet är att domaren lyssnar, att man får möjlighet att tala till punkt, att man blir behandlad med respekt av domaren, att man förstår motiveringen i domen samt att domstols- personalen är vänlig och hjälpsam. I diagrammet ovan redovisas också de aspekter som är av minst betydelse för domstolsför- troendet. Nedan följer tre tabeller som tydliggör betydelsen av de tre viktigaste aspekterna av bemötande i domstolen. Tabell 43 Förtroendet för domstolarna efter uppfattning om domarens benägenhet att lyssna (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Ingen åsikt/känner Det stämde helt och alls eller inte alls Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt och frågan Lyssnade domaren uppmärksamt på din berättelse. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. Kategorierna stämde knappast alls och stämde inte alls är hopslagna i tabellen. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Totalt av dem som inte alls har uppfattat att domaren lyssnar, hyser ganska eller mycket litet förtroendet för att dom- stolen har dömer korrekt. Det är dock värt att erinra om att svars- frekvensen är låg och att vissa kategorier är små. Därför bör tolk- ning av siffrorna göras med visst mått av försiktighet. Tabell 44 Förtroendet för domstolarna efter i viken mån man anser sig fått tala till punkt i rätten (erfarenhetsundersökningen, procent, för- troendebalans, antal) Förtroendet för dom- stolarna Det stämde helt och alls eller inte alls Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt och frågan Fick du möjlig- het att tala till punkt under domstolsförhandlingen och berätta allt som du ansåg var viktigt att få fram. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. Kategorierna stämde knappast alls och stämde inte alls är hopslagna i tabellen. För en för- av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Kopplingen mellan förtroendet för domstolarna och i vad mån man anser sig ha fått tala till punkt under domstolsförhandlingen är stark. Av personer som upplever sig ha fått tala till punkt helt och hållet hyser förtroende för domstolarna. Motsvarande siffra bland personer som inte alls upplevde sig ha fått tillfälle att tala till punkt är . Tabell 45 Förtroendet för domstolarna efter uppfattningen att man blev behandlad med respekt av domaren (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) Det stämde helt och alls eller inte alls Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt och frågan Blev du bemött med respekt av domaren under domstolsförhandlingen. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. Kategorierna stämde knappast alls och stämde inte alls är hopslagna i tabellen. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Endast något mer än var tionde person som upplever sig ha blivit respektlöst behandlad av domaren hyser förtroende för domstolen. Av dem som upplever sig ha blivit respektfullt behandlade helt och hållet är andelen med förtroende . Flertalet frågor kring bemötande och kontakten med domstolen i enkäten är naturligtvis av betydelse när det gäller att förbättra domstolarnas arbete. Avsnittet har emellertid visat att vissa frågor är starkare kopplat till förtroende. I stora drag handlar dessa frågor om domarens agerande. Personer som har uppfattat att domaren lyssnar, iakttar ett respektfullt bemötande och låter den tilltalade tala till punkt, hyser högt förtroende för att domstolen dömer kor- rekt. Resultaten i undersökningen visar att förtroendet för svenska dom- stolar överlag är gott. Sex av tio personer i har förtroende för att domstolarna dömer korrekt. Tidigare undersökningar har visat att domstolarna står sig väl när det gäller förtroende, jämfört med andra samhällsinstitutioner och med polisen, åklagarna och kriminalvården. De flesta personer har ingen egen erfarenhet av hur domstolen, dess ledamöter och verksamhet fungerar. Förtroendet för dom- stolarna bygger därför i mycket ringa grad på hur bra eller dåligt de tros fungera. De bygger i större utsträckning på att domstolarna är viktiga institutioner i samhället. Ett visst mått av skepsis gentemot samhällets institutioner kan uppfattas som något naturligt. Skillnader i bakgrund, erfarenheter och värderingar gör att förtroendebedömningar endast sällan kan ligga på och kanske är det inte heller eftersträvansvärt. Misstron blir dock ett problem om den polariseras, så att en viss grupp har det förtroende andra saknar. Analysen av domstolsför- troende pekar i några avseenden på sådana tendenser. Det generella mönstret är att samhällsförtroende är högst i gruppen 15–och lägst i gruppen 50–. Att äldre personer generellt hyser lägre samhällsförtroende brukar förklaras med att individer genom större livserfarenhet blir varse problemen förknip- pade med samhällets institutioner. Kvinnor tenderar att hysa något högre förtroendet för samhällets institutioner än män.TPF32FPT 32TP PT (2008). Denna studie bekräftar erfarenheter från tidigare undersök- ningar om domstolsförtroende i fråga om ålder, kön, utbildning och etnisk bakgrund. Högst förtroende återfinns i åldersgruppen 30–. Det föreligger inga stora skillnader i förtroende mellan kvinnor och män. Undersökningen visar att utbildningsnivå tende- rar att påverka graden av förtroende. Ju högre utbildning, desto högre förtroende gäller generellt. Förtroendet för domstolarna är lägre bland personer med ursprung utanför och bland personer med annat hemspråk än svenska. Det är i detta sammanhang relevant att påpeka att demografiska mönster är förhållandevis stabila. Erfarenheter och egenskaper hos individen påverkar förtroendet för en specifik institution, men en förändring i opinionen ändrar förtroendet på ungefär samma sätt inom alla grupper. Andra analyser av andra samhällsinstitutioner av myndighetskaraktär ger en i stort sett likartad bild, även om nivå- erna kan variera något. En jämförelse mellan domstolarna och poli- sen ligger nära till hands eftersom båda dessa institutioner verkar inom rättsväsendets ram och båda tillhör kategorin sociala institu- tioner. Polisen åtnjuter generellt sett högre förtroende än dom- stolarna. Orsaken till detta torde vara att domstolarna i högre grad än polisen betraktas som något abstrakt, medan polisen uppfattas som mer vardaglig och närvarande i samhället. Ny kunskap som denna studie bidrar till är kopplingen mellan domstolskunskap och förtroendet för domstolsväsendet. En effekt är högre benägenhet till ställningstagande. Bättre resultat på kun- skapstestet generar också högre förtroende för domstolar, domaren och för att domstolen inte påverkas utifrån. Detta vittnar om att utbildning och information potentiellt är en metod för ökat förtro- ende. I vissa avseenden gäller inte sambandet mellan hög utbild- ning/goda kunskaper och högt förtroende. För nämndemanna- förtroendet har kunskapsnivån begränsad eller ingen effekt. Ande- len med lågt förtroende för nämndemän är genomgående stor. När det kommer till frågan om medias rapportering från dom- stolarna finns ett negativt samband mellan utbildning och kunskap. Ju högre utbildning och kunskapsnivå, desto större misstro hyser man mot rapporteringen. En förklaring till det låga förtroendet kan vara en ovilja bland lagfarna att förklara eller förklara så att journa- lister förstår.TPF33FPT Troligare är att det hänger samman med tabloid- 33TP PT Se Lambertz (2004) s. 392. dramaturgi i kvällspressens rapportering om uppmärksammade rättsfall. Förtroendet för domstolarna är lägre bland personer med egen erfarenhet av domstolar. Frågan är vad det beror på. Ett svar är att förtroendet inte försämras genom domstolskontakter. Det är personer med lågt förtroende för domstolar, som i högre utsträck- ning kommer i kontakt med domstolsväsendet. Forskning har visat att förvaltningsmyndigheter som åtnjuter en vittgående beslutanderätt att forma en specifik policy inom lagens ram, åtnjuter lägre förtroende än generella välfärdsprogram.TPF34FPT Denna möjlighet och skyldighet till tolkning av lagen torde även åligga domstolarna. Resultaten i denna studie vittnar dock om att erfarenheter från domstolen påverkar individens förtroende i någon mening. Exempelvis är graden av nöjdhet med utgången i målet av stor betydelse för i vilken mån svarspersonerna med domstols- erfarenhet hyser förtroende för domstolen. Det troliga är därför att båda dessa faktorer samverkar. Forsk- ning visar att förtroende är ett tudelat begrepp som består av ett beständigt basförtroende och ett flyktigare samhällsförtroende. Personer som kommer i kontakt med domstolen har troligen ett lägre basförtroende i ingångsläget. Kontakten med domstolen tenderar sedan även att sänka individens samhällsförtroende. Studien visar att domaren har en nyckelroll när det gäller för- troendet för domstolen som helhet. Förtroendet för domaren hänger nära samman med förtroendet för att domstolen har kom- petens att döma korrekt. I vilken utsträckning personer med dom- stolserfarenhet hyser förtroende för domstolarna är i hög grad kopplat till om man har uppfattat att domaren lyssnar och iakttar ett respektfullt bemötande. En annan viktig omständighet som skapar förtroende är att man uppfattar sig ha fått möjlighet att tala till punkt. Även detta torde hänga nära samman med domarens sätt att arbeta. Det är slutligen väsentligt att i viss mån ifrågasätta bemötandes betydelse för domstolsförtroendet. Studier har visat att benägen- heten att acceptera beslut som är mycket ofördelaktiga för indivi- den kan vara lågt, även efter ett rättvist beslutsförfarande och ett gott bemötande. Skälet till detta är enligt studien att vissa personer tenderar att hysa mycket höga förhoppningar om att erhålla ett positivt beslut. Man godtar tänkesättet att man bör acceptera nega- 34TP PT Lipsky (1980). tiva beslut om man blivit behandlad på ett rättvist och korrekt sätt, men bedömningen om huruvida man blivit rättvist behandlad görs utifrån utfallet.TPF35FPT är det bemötandefrågor som ligger i räckvidden för domstolens förbättringspotential. Ett bättre bemötande kan åtminstone medföra ökat förtroendet i gruppen med en acceptans för systemet som sådant, och som hyser rimliga förväntningar på utfallet. Regeringen har gett i uppdrag att utreda förtroende och kvalitet i domstolarna. På uppdrag av utredningen har gjort en postenkätundersökning, i syfte att mäta attityder, kunskaper och förtroende för svenska dom- stolar. Undersökningen har gjorts genom två separata urval. Ett urval riktades till personer ur allmänheten. Ett urval riktades till personer med egen erfarenhet av svenska domstolar. Undersökningen inleddes genom att en postenkät samman- ställdes i samarbete mellan och SCB. Post- enkäten skickades ut . I urvalet riktat till allmän- heten blev svarsfrekvensen och i urvalet riktat till personer med domstolserfarenhet . Svarsfrekvenserna måste betraktas som låga, ställt i relation till samhällvetenskapliga postenkäter generellt. Undersökningen visar att 6 av 10 svenskar har ganska stort eller mycket stort förtroende för domstolarna. Andelen som uppger sig ha ganska eller mycket lite förtroende för domstolarna är . Resultaten från undersökningen är i linje med tidigare mätningar av förtroendet för domstolar som gjorts i . Förtroende för domstolarna varierar beroende på demografiska variabler som kön, ålder och utbildning. Den tydligaste tendensen är att personer med hög utbildning och personer bosatta i och kring storstäderna har högre förtroende för domstolarna. Domarkåren åtnjuter högre förtroende än domstolarna. Förtro- endet för nämndemän är dock lågt. Andelen med ganska stort eller mycket stort förtroende är lika stor som gruppen med litet för- troende och ganska litet förtroende. Högutbildade tenderar att hysa högre förtroende för domare, jämfört med lågutbildade. Mot- svarande tendens finns inte vad gäller förtroendet för nämndemän. 35TP PT (2008). Svarsmönstret i undersökningen indikerar att allmänheten har mycket lågt förtroende för medias rapportering av det som händer i domstolarna. har mycket stort eller ganska stort förtroende, jämfört som har ganska lite eller mycket lite förtroende. Som en del av frågorna i enkätundersökningen gjordes ett kun- skapstest med totalt 8 frågor, som behandlade det svenska dom- stolsväsendets roll och uppgift. Den tydligaste linjen är att kunskap skapar förtroende. Ju bättre resultat på kunskapstestet, desto högre förtroende för domstolarna tenderar man att ha. Erfarenheter från tidigare undersökningar visar att personer som är uppväxta utomlands eller vars föräldrar är uppväxta utanför tenderar att hysa lägre förtroende för domstolarna. Resul- taten från denna undersökning ligger i linje med tidigare erfaren- heter. Förtroendet för domstolarna är lägre bland personer med en eller båda föräldrarna födda utomlands och bland personer med annat hemspråk än svenska. En tredjedel av befolkningen har ganska eller mycket litet för- troende för möjligheten att få en rättvis dom i domstolarna, oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. Andelen är högre bland personer med utländsk bakgrund. Över en tredjedel misstror domstolens förmåga att behandla personer lika, med hänsyn till kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidigare straffad, etc. Erfarenheten av domstolskontakter har en förtroendeminskade effekt. Andelen med ganska och mycket stort förtroende är lägre och andelen med ganska och mycket litet förtroende är högre. Personer med erfarenhet av domstolar tenderar att hysa lägre för- troende för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån av t.ex. media när de dömer, jämfört med allmänheten. En annan tendens är att ju mer nöjd man är med utgången i målet man varit del av, desto högre förtroende tenderar man ha för domstolarna, dess personal och dess verksamhet. Studien visar också att domaren har en nyckelroll när det gäller förtroendet för domstolen som helhet. Förklaringen till om perso- ner med domstolserfarenhet hyser förtroendet för domstolarna är i hög grad kopplat till om man har uppfattat att domaren lyssnar och iakttar ett respektfullt bemötande. SOU 2008:106 Bilaga 3 Kommittédirektiv Förtroende och kvalitet i domstolarna (2007:93) , (2008). No For An Answer? On the Legitimizing Capacity of Procedural Fairness Theory. , , , , (2008). Press, radio och tv i den digitala tidsåldern. Ekerlids Förlag: . , (2006). Förtroendet för rättsväsendet. , , (2007). Ökat förtroende – bara en valårseffekt? i , red. nr 41: . , , (2008). Svenskt institu- tionsförtroende på väg upp igen? i , red. nr 44: . , (2008). i , , red. Regionen och flernivå- demokratin. nr 42: . (2004). Förtroendet för rättsväsendet. i Fest- skrift till Per , 2004. Iustus Förlag: . Lipsky, (1980). Street-level bureaucracy: dilemmas of the individual in the public services. Nationella trygghetsundersökningen 2007. Om utsatthet, trygghet och förtroende. , (2008). Den nationella SOM-undersökningen 2007. i , red. nr 44: . , Bo (2008). Den svåra konsten att lita på andra, att vara nöjd med sig själv och att vara ung i , , red. nr 44: . , (2007). Medieförtroende och medieanvändning i , red. nr 41: . Nettourval, antal svar, bortfall och svarsandel i procent fördelat per roll i domstolen (antal, procent) Svarsnadel (procent) Redovisning av våra egna enkätundersökningar med advokater, åklagare, domare och nämndemän om förtroende för domstolar och domstolars bemötande m.m. Förtroende och kvalitet i domstolarna Information till Dig som deltar i undersökningen -Vilket förtroende har advokater och deras huvudmän för dom- stolarna i ? -Hur blir advokater och deras huvudmän bemötta av personalen i domstolarna? Detta är exempel på frågor som den statliga Förtroendeutred- ningen försöker besvara genom denna undersökning. Utredningen genomför en motsvarande undersökning med allmän- heten och med åklagare. Dessutom ställer utredningen i en enkät- undersökning riktad till domare och nämndemän frågor rörande samma förtroende- och bemötandeaspekter. Undersökningen tar i den delen sikte på vad domare och nämndemän tror att professio- nella aktörer och allmänheten har för uppfattning. Vad är utredningens uppgift? Att medborgarna har ett stort förtroende för rättsväsendet är vik- tigt både för rättsväsendets legitimitet och för dess funktion. För att förtroendet ska upprätthållas krävs bl.a. att personer som kom- mer i kontakt med rättsväsendets myndigheter bemöts med respekt och professionalism. Enligt direktiven till utredningen är det för domstolarnas del bemötandet, utformningen av domar och beslut samt informationen från domstolarna till medierna, dvs. det sätt på vilket domstolarna kommunicerar med medborgarna, som har sär- skilt stor betydelse för förtroendet. Utredningen har till uppgift att kartlägga hur kommunikationen mellan domstolar och medborgarna fungerar och överväga hur domstolarnas kommunikation med medborgarna kan utvecklas vidare. Kartläggning och överväganden ska redovisas på ett sådant sätt att de kan ligga till grund för domstolarnas fortsatta arbete med dessa frågor. Varför är Din medverkan viktig? Eftersom det inte varit möjligt för oss att rikta undersökningen endast till advokater som regelmässigt uppträder i domstol har vi valt att skicka frågeformuläret till samtliga i landet verksamma advokater. Endast Du som brukar uppträda i domstol behöver dock besvara enkäten. För att få rättvisande resultat i undersökningen är det viktigt att alla advokater som brukar uppträda i domstol svarar. Varje svar som uteblir försämrar undersökningens tillförlitlighet och inte minst möjligheterna att påvisa eventuella variationer över landet, skillnader mellan domstolsslagen m.m. Vi hoppas därför att Du vill medverka, men det är givetvis Du själv som avgör om Du vill vara med eller inte. Frågorna berör många aspekter av domstolarnas arbete och antalet frågor kan verka stort. De flesta frågor besvaras dock enkelt med ett kryss i tillämplig ruta. Vi är medvetna om att fråge- formuläret innehåller flera uppföljande frågor som det kan ta tid att besvara ordentligt. Dessa frågor finns med för att vi mer i detalj ska kunna påvisa vari eventuella brister består. Ju fler som svarar på dessa frågor desto större blir med andra ord våra möjligheter att komma åt de konkreta problem som kan finnas i domstolarnas sätt att arbeta. Om Du inte anser Dig ha tid att svara på de uppföljande frågorna är det givetvis bättre att Du bara svarar på de övriga frågorna än att Du låter bli att medverka. Vart skickar Du frågeformuläret och vad händer med svaren? Undersökningen genomförs i samarbete med som svarar för utskick av frågeformuläret. Det ifyllda frågeformu- läret skickar Du till utredningen på adressen nedan. Dessvärre har vi inte möjlighet att ersätta portot. Vi hoppas att Du har över- seende med detta. Utredningen kommer även att bearbeta och sammanställa svaren. Svaren behandlas anonymt och resultaten publiceras bara som siffror i tabeller. Vad någon enskild person svarat framgår aldrig. Alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt. gifter i undersökningen som rör en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde gäller dessutom sekretess enligt en särskild föreskrift i 3 § sekre- tessförordningen (1980:657). Hur får Du del av utredningens färdiga arbete? Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Betänkandet kommer att publiceras i serien Utredningar (SOU). Vi svarar gärna på frågor!