sou · GXB376 · 2009-09-29 00:00:00 — Beredskapsstyrkan ska kunna bistå med rådgivning vid uppbyggandet av rättsväsendets institutioner, kunskap inom mänskliga rättigheter samt delta i operativa uppgifter inom rättsväsendet i länder eller områden som är under det internationella samfundets förvaltning. Advokaterna deltar särskilt vid uppbyggnaden av advokatsamfund samt i utbildningsverksamhet. Såväl enskilda personer som hela grupper kan sändas ut. Av beredskapsstyrkans personal är omkring 30 personer ute i fält. Uppdragen grundar sig främst på bilaterala avtal eller sker i regi. Målsättningen är dock att medverka i såväl FN:s som och insatser. Det förekommer också att enskilda personer från rättsväsendet direktkontrakteras av de internationella organisationerna. Även arbetar aktivt, framförallt genom lobbyverksamhet, för att öka antalet egna medborgare på internationella nyckelpositioner. Styrkebrönnen är inte begränsad till civila krishanteringsinsatser. Dess personal används även för deltagande i internationellt utvecklingssamarbete. Deltagande i sådant arbete sker på grundval av avtal mellan och respektive samarbetsland. Den Norska resursbanken för demokrati och mänskliga rättigheter (NORDEM) inrättades för att kunna tillgodose behovet av kvalificerad personal som med kort varsel kan sändas ut för uppdrag inriktade på främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. NORDEM är ett projekt vid Norska centret för mänskliga rättigheter (SMR) och sköts i samarbete med Norska flyktingrådet (NRC). Samarbete sker även med Styrkebrönn. Dess främsta uppgift är att rekrytera och träna personal för uppgifter i FN:s, och regi. Initiativen kommer från det norska , den mottagande organisationen eller från NORDEM själv. NORDEM har två komponenter, en beredskapsstyrka och en resursbas. Totalt omfattar de ca 400 personer. Beredskapsstyrkan består av personer med expertkunskaper inom områdena mänskliga rättigheter eller demokratisering och som kan sändas ut med kort varsel. Resursbasen består av experter som inte behöver ha sådan beredskap men 155 Andra länder SOU 2009:76 som kan komma i fråga för speciella uppdrag. var ett tjugotal personer sekonderade av NORDEM på längre uppdrag. Norskt utvecklingssamarbete sker mot bakgrund av stortingsskrivelsen Felles kamp mot fattigdom. En helhetlig utviklingspolitikk .6 Samarbetet ska ske utifrån FN:s milleniemål (se avsnitt 2.3.2) och ett rättighetsperspektiv. Till de områden som ska prioriteras inom norskt internationellt utvecklingssamarbete hör området demokrati och förvaltning. En viktig del av detta område är utveckling av rättssektorn med fokusering på rättssäkerhet och arbete mot korruption. 5.5 grundades på initiativ av den tyska regeringen och förbundsdagen Centret för internationella fredsinsatser (Zentrum für Internationale Friedenseinsätze, ). Centret är placerat i och organiserat som ett allmännyttigt bolag. Det har till syfte att stärka den internationella civila förmågan inom områdena krisprevention, konfliktlösning och fredskonsolidering. Verksamheten bedrivs huvudsakligen inom områdena utbildning, arbete med en expertpool, rekrytering och omhändertagande av personal, samt forskning, studier och utvärdering. ZIF:s utbildningsprogram har två syften, dels att förbereda den civila personalen inför arbetet i internationella insatser, dels att förse den tyska expertpoolen med utvald och förberedd personal. De insatsförberedande grund-, valobservatörs- och specialiseringskurserna riktar sig till personer som svarar mot de krav som FN, och EU uppställer på sin personal. Säkerhetsutbildning sker i nära samarbete med polis och militär. Kandidater till internationella insatser väljs ut från ZIF:s expertpool. nominerar sedan tillsammans med kandidater till uppdrag i internationella insatser eller stödjer dem i deras kandidatur. ZIF:s personalreserv består av omkring tusen personer som står till förfogande för freds- och valobservatörsuppdrag. av personerna har en inriktning på rättsområdet och på polis och säkerhet. rekryterar aktivt yrkeserfarna specialister inom rättsstats- och förvaltnings6 St.meld. 35 (2003–2004). SOU 2009:76 Andra länder området och riktar sig i detta arbete direkt till rättsväsendet och professionella nätverk. svarar för omhändertagande av den utsända personalen, både under utlandstjänstgöringen och efter hemkomsten. En särskild analysenhet följer utvecklingen inom områdena krisprevention, konfliktlösning och fredskonsolidering. Utvecklingen inom Rule of är därvid ett område som bevakas särskilt. 5.6 uppmuntrade inrättandet av utbildningscenter för militär och civil personal med inriktning på fredsbevarande insatser.7 grundades på förslag av den kanadensiska regeringen () som en icke-vinstdrivande institution.8 Centret ska vara en del av bidrag till global fred och säkerhet. Målsättningen är att höra till de ledande nationerna på området. Det bistår också den kanadensiska regeringen genom sin forskning, sitt internationella expertnät och erfarenheter från arbetet på fältet. Vid centret utbildas såväl civil som militär personal inför arbete i konfliktområden. Utbildningen riktar sig även till personal från andra länder. Tanken är att deltagare med olika yrkesbakgrund och kulturell bakgrund ska spegla den bredd som präglar fredsbevarande insatser. Utbildningen bygger på aktivitetsbaserad inlärning och består till stor del i praktiska övningar utifrån realistiska scenarier. Tanken är att deltagarna ska lära, öva och repetera inför de kommande uppdragen i en säker miljö. Ett nätverk bestående av bl.a. högre poliser, militärer, akademiker och diplomater är delaktigt i utformandet av kurserna. Gender- och säkerhetsfrågor samt etik och förståelse för andra kulturer ska genomsyra all undervisning. Vid PCC bedrivs även omfattande forskning inom fredsbevarande arbete för att identifiera, analysera och inkorporera tendenser på området. 49/37. 8 Centret har fått sitt namn efter . Pearson (1897–1972), mottagare av och kanadensisk premiärminister. Andra länder SOU 2009:76 158 5.7 Som en följd av bl.a. erfarenheterna från och har urskiljt ett stort behov av viss i förväg rekryterad och utbildad civil personal, beredd att sändas ut till krisdrabbade områden. Det amerikanska leder arbetet med att bygga upp en civil snabbinsatsförmåga för krishantering, Civilian Response Corps (CRC). Kåren ska innebära en nystart för ansträngningar som dittills uteslutande bedrivits med militära medel och ska utföra planering och operationer för att rekonstruera och stabilisera samhällen i kris, främst med inriktning på rättsväsendet. Arbetet pågår med att identifiera bl.a. ingenjörer, poliser, domare, åklagare, advokater, kriminalvårdspersonal, vårdpersonal och förvaltningstjänstemän. Experterna behöver inte ha internationell erfarenhet, utan kommer att ges utbildning i regionala studier, språk och kunskap om arbete i utmanande miljöer. Kåren kommer att inkludera viss heltidsanställd personal. Denna ska stå i ständig beredskap att sändas ut tillsammans med militära förband i händelse av kris. Den större delen av kårens personal kommer att bestå av personer som bibehåller sina civila befattningar, men med beredskap att rycka in med några veckors varsel. Utsänd personal ska, beroende på de lokala behoven, kunna bistå med eller utföra förvaltningsuppgifter, såsom att sköta polisstationer, domstolar och offentliga serviceinrättningar. I uppbyggnadsarbetet har sökt erfarenhetsutbyte med bl.a. . Del B Överväganden och förslag 6 Svenskar i internationella organisationer 6.1 Inledning I utredningens uppdrag ingår att undersöka om mer aktivt kan förstärka rekryteringen till relevanta befattningar i internationella organisationer, då dessa tjänster är av betydelse också för de svenska internationella freds- och säkerhetsfrämjande uppdragen. Nedan följer en redogörelse för nuvarande rekryteringsformer (avsnitt 6.2) samt utredningens överväganden och förslag i denna del (avsnitt 6.3). Framställningen fokuserar främst på tjänster som – direkt eller indirekt – är relevanta för civila krishanteringsinsatser, dvs. verksamhet som i första hand styrs av utrikes- och säkerhetspolitiska intressen. Utredningens överväganden och förslag ska ses som en vidareutveckling inom ramen för politik för global utveckling och andra gällande nationella och internationella styrdokument. 6.2 Nuvarande ordning 6.2.1 Rekrytering till befattningar inom FN och arbetar för att öka andelen svenskar i internationella organisationer som FN och (31 § Föreskrifter för utrikesförvaltningen). Arbetet bedrivs i samarbete med Sida. Sida svarar därvid för rekrytering till tjänster på främst handläggarnivå. För att öka antalet svenskar på högre befattningar inom de internationella organisationerna är det viktigt att även öka antalet yngre svenskar inom organisationerna. En satsning för att yngre personer ska komma in i de internationella organisationernas verk161 Svenskar i internationella organisationer SOU 2009:76 samhet är det s.k. JPO-programmet som sker i Sidas regi (se avsnitt 3.2.3). Denna satsning har fallit mycket väl ut. UD ansvarar för rekrytering och nominering av personal till kontrakterade högre internationella tjänster och har för detta ändamål tillgång till ett nätverk av potentiella kandidater. Rekrytering till de högsta befattningarna hanteras dessutom inom det övriga . Personalenheten arbetar tillsammans med sakenheterna med att identifiera tjänster som bör prioriteras samt för att identifiera personer som kan komma i fråga för dessa. Annonsering sker därvid bl.a. på hemsida samt indirekt via länkar till de internationella organisationerna. använder sig personalenheten av en databaserad kandidatbank som omfattar ca 600 personer. Intressenter kan lägga in CV och kort information om sig själva i databasen. När specifika tjänster som regeringen önskar prioritera aktualiseras kan personer i registret informeras härom. Personalenheten kan också hjälpa till att stötta kandidater genom att ge råd och tips beträffande CV och intervjuer samt instruera utlandsmyndigheter. Nomineringar till tjänster på högre nivåer måste i många fall understödjas på politisk väg och kräver därför ett stort engagemang från departementets sida. Sökande till tjänster inom FN-organisationerna kallas ibland till intervju med representanter för FN, antingen i eller till organisationens huvud- eller regionkontor. brukade UD:s och Sidas avdelningar för internationell rekrytering i viss utsträckning bjuda in FN-organen till för att träffa större grupper med svenska kandidater. Den slutliga överenskommelsen om anställning träffas mellan den sökande och organisationen direkt. har antalet svenska intressenter till uppdrag inom minskat. Anledningen härtill torde dels vara att EU:s internationella krishanteringsinsatser har ökat, dels att har förändrat sitt ersättningssystem vad gäller medföljande familjemedlemmar. 6.2.2 Rekrytering till befattningar inom EU För tjänster på alla nivåer inom EU svarar . Rekrytering sker i nära samarbete med EUrepresentation i . Kansliet samlar in och sprider information om lediga tjänster, bl.a. genom seminarier samt besök vid universitet, 162 SOU 2009:76 Svenskar i internationella organisationer högskolor, myndigheter och mässor. Lediga tjänster annonseras ofta på regeringens hemsida. I fråga om basrekrytering finns inom kansliet en särskild rekryteringsbrevlåda, som fyller en service- och marknadsföringsfunktion riktad till personer som har frågor rörande anställning inom EU. Kansliet har möjlighet att påverka vilka uttagningskriterier som ska finnas vid antagningsprov till EU och har verkat för att dessa ska utvecklas från att vara faktarelaterade till att ta sikte på skicklighet, praktiskt kunnande och social kompetens. Inom kansliet förs även en s.k. svensklista, som upptar alla svenskar inom EU. Syftet med denna är att personer som kan tänkas få anställning inom organisationen ska kunna kontakta relevanta personer och enheter för att på så sätt få in en fot. Kansliets uppdrag omfattar även att följa upp de svenskar som kan komma i fråga för karriärutveckling och tjänster på senior nivå. Uppföljning sker bl.a. genom kontakter med administrativa enheter samt bevakning av statistik. I enskilda fall kan kansliet intervenera för att duktiga personer ska befordras. De högsta tjänsterna, dvs. tjänster på direktörs- och generaldirektörsnivå , tillsätts vanligen utifrån informella kvoter. Rekrytering till sådana tjänster sker i samråd med sakenheter. Lobbyverksamhet är en naturlig del av nomineringsförfarandet. inrättades för utveckling i staten (). ska inledningsvis delvis fortsätta att bedriva den verksamhet som tidigare hanterades av Verket för förvaltningsutveckling . Myndighetens övergripande uppgift är att bistå regeringen i frågor som rör den strategiska kompetensförsörjningen i staten. En särskild uppgift är att upphandla och tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör EU, att anordna utbildning inför deltagande i EUinstitutionernas uttagningsprov, s.k. concours, samt att administrera och informera om europeisk utbytestjänstgöring (2 § förordningen (2008:1085) med instruktion för för utveckling i staten). Inom ramen för verksamheten kommer bl.a. att kunna erbjuda personer som tagits ut för intervjuer inom EU-institutioner intervjuträning. Svenskar i internationella organisationer SOU 2009:76 6.3 Överväganden och förslag 6.3.1 Principiella frågor Överväganden och förslag: bör sträva efter fler svenskar på relevanta befattningar i internationella organisationer. För att åstadkomma en god närvaro på lång sikt bör denna strävan avse tjänster på alla nivåer. Ett sätt att uppnå detta mål kan vara att – inom ramen för befintliga bidragsformer – villkora de ekonomiska, personella och materiella bidragen. är en av de större bidragsgivarna till FN. Antalet svenskar inom FN står däremot ofta inte i proportion till de svenska bidragen. Liksom inom fördelas tjänsterna inte enligt något kvoteringssystem även om en geografisk balans eftersträvas.1 I fråga om chefstjänster är underrepresenterat även inom . Tjänster på högre positioner inom EU fördelas ofta enligt informella kvoter utifrån respektive medlemslands folkmängd. representation på sådana befattningar motsvarar i stort sett de platser som kan förvänta sig utifrån denna kvotering. I fråga om ledande positioner inom civil krishantering är dock underrepresenterat i förhållande till de relativt stora mängder personal som sänds ut inom främst polis och räddningstjänst samt bidrag inom logistik och materiel. När det gäller FN finns det främst ett par faktorer som inverkar negativt på möjligheter att öka antalet svenskar i organisationen. Många av FN:s organisationer genomgår en omstrukturering. Detta innebär nedskärningar av tjänster och personal och lämnar endast ett begränsat utrymme för extern rekrytering. Därtill kommer att det inom FN finns en strävan att försöka få in fler personer från länder i tredje världen på högre befattningar. Många sådana länder står för betydande bidrag vad gäller militär och polisiär personal i organisationens insatser. Den allmänna uppfattningen bland personer som utredningen har talat med är att svenskar är eftertraktade på internationella befattningar och har ett generellt gott rykte. Även om många svenskar är kompetenta inom sina sakområden saknar flertalet emellertid internationell erfarenhet och därmed tyngd. 1 Ett antal tjänster inom sekretariatet betecknas som geografiska, vilket innebär att en kandidat från ett mindre välrepresenterat land ska få företräde vid i övrigt likvärdiga meriter. SOU 2009:76 Svenskar i internationella organisationer Att svenskar innehar högre befattningar i internationella organisationer har betydelse för svenskt civilt internationellt deltagande i flera hänseenden: dels kan de rikta den svenska uppmärksamheten på det internationella arbetet och därmed inspirera personer att söka internationella uppdrag, dels kan de genom sina kontaktnät skapa vägar in i organisationerna för fler svenskar. Detta gäller tjänster på alla nivåer. Fler svenskar i internationella organisationer i allmänhet bör öka möjligheterna att få in fler svenskar i bl.a. civila krishanteringsinsatser. Bl.a. () har upplevt att det lägger ner stora resurser på rekryterings- och beredningsförfaranden för att nominera lämpliga kandidater, men att dessa förhållandevis sällan har framgång vid tjänstetillsättningen. Att svenskar innehar relevanta befattningar är dessutom av betydelse för att ska kunna följa upp att svenska ekonomiska, personella och materiella bidrag används på sätt som motsvarar internationella målsättningar. Innehav av nyckelpositioner ger insyn och därmed inflytande över organisationens utveckling. Det reflekterar även ett lands politiska intressen och ambitioner. För att säkerställa ett gott rekryteringsunderlag även på lång sikt är även basrekryteringen viktig, särskilt inom EU som i princip endast internrekryterar till högre befattningar och då EU-karriären ofta är livslång. De överenskommelser som enskilda länder träffar med internationella organisationer om bidrag är vanligen inte offentliga. Många länder synes dock ha utvecklat framgångsrika förhandlingsstrategier när det gäller att relevanta tjänster ska besättas av det egna landets personal. har valt att inte villkora sina bidrag, utan i stället försökt uppnå samma mål genom dialog. En sådan försiktighet motverkar dock målsättning att vara en aktiv internationell aktör som tar ett stort ansvar för bl.a. civila krishanteringsinsatser . bör därför på politisk nivå överväga att – inom ramen för befintliga bidragsformer – villkora de svenska bidragen. Under alla omständigheter bör i tjänstetillsättningssammanhang på olika politiska nivåer på ett mer aktivt sätt framhålla de svenska ekonomiska, personella och materiella bidragen och vara tydligt med att förväntar sig fler svenskar på relevanta positioner. Även är det tydligt att de internationella personella, materiella och logistiska insatser som bl.a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bidrar med – och som är internationellt mycket uppskattade – också generellt öppnar upp möjligheterna för svenskar vid tillsättning av befattningar. Svenskar i internationella organisationer SOU 2009:76 satt försiktighet kan möjligen vara lämplig i situationer när det svenska intresset att bidra överskuggar det mer långsiktiga strategiska målet att ska spela en aktiv utrikespolitisk roll eller när andra länder har mer befogade intressen att göra anspråk på samma befattningar. 6.3.2 Behov av nationella strategier Överväganden och förslag: bör i nationella strategier på regerings- respektive myndighetsnivå tydliggöra inom vilka områden vill prioritera och har bäst kompetens. Satsningar bör koncentreras till de enskilda kandidater som har de reella förutsättningarna att nå framgång. För att ska kunna leva upp till rollen som aktiv internationell aktör krävs nationella strategier som – inom ramen för gällande nationella och internationella styrdokument – i ord och handling tydliggör vad vill uppnå och vilka områden som ska prioriteras. I fråga om internationell civil krishantering finns en övergripande sådan strategi, skr. 2007/08:51 (Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet). Strategier bör utformas på såväl regeringsnivå som på myndighetsnivå. Därigenom definieras de frågor som är utrikes och säkerhetspolitiskt mest intressanta samt där har särskilt goda förutsättningar att kunna profilera sig och därmed har förutsättningar att föra fram kandidater. Ett område där så har skett är jämställdhetsområdet.2 När ett område har definierats och en tjänst aktualiseras bör inte flera kandidater föras fram utan satsningar koncentreras till den person som har de absolut bästa förutsättningarna att nå framgång. Såväl urvalet av områden som av personer bör således göras med omsorg. Vid val av områden som bör prioriteras bör – utöver utrikes och säkerhetspolitiska hänsyn – utgångspunkten vara att den internationella satsningen ska komma till nytta nationellt. När det gäller rättsområdet innebär detta att det internationella arbetet bör tillföra den nationella kärnverksamheten något. För EU:s del innebär detta ett samarbete mellan, å ena sidan, det utrikes- och 2 Bl.a. har svenskan blivit chef för det som EU inrättade . SOU 2009:76 Svenskar i internationella organisationer säkerhetspolitiska området (den andra pelaren) och, å andra sidan, polis- och straffrättsligt samarbete (den tredje pelaren). Genom bl.a. utbyte av strategisk information åstadkoms en koppling mellan missioner och nationell verksamhet. Därigenom åstadkoms inte bara synergieffekter i organisatoriska och ekonomiska hänseenden. Att polisiärt- och straffrättsligt samarbete kan dra nytta av det utrikes- och säkerhetspolitiska området bör även innebära att rättsväsendets intresse för internationellt arbete ökar och att rekryteringsunderlaget därmed vidgas. Prioriteringar bör vidare göras utifrån intressen på nationell nivå oberoende av om området eller kandidaten i fråga organisatoriskt faller inom den rättsliga, utrikespolitiska eller försvarspolitiska sfären. Det skilda nationella ägarskapen måste således sträva åt samma håll (se avsnitt 7.3.1). 6.3.3 Prioriterade befattningar Överväganden och förslag: bör satsa på att öka antalet svenskar inom de internationella organisationernas institutioner samt . Satsningar bör inte endast avse traditionella sakområden utan även exempelvis administrativa befattningar. Inom EU bör ett stort antal nationella experter eftersträvas, däribland inom . En ökad svensk närvaro vid de internationella organisationernas institutioner liksom vid , däribland åklagarorganet Eurojust och polisorganet Europol, innebär förutom ökade kunskaper om EU goda möjligheter att bygga upp en konkurrenskraft inför högre tjänster inom organisationerna. Satsningar bör inte endast avse traditionella sakområden utan även exempelvis administrativa befattningar. När det gäller EU bör möjligheterna till tjänster som nationella experter tillvaratas. Nationella experter finns främst i Kommissionen. Även har numera ett antal nationella experter på de områden som rör den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) samt polis- och straffrättsligt samarbete. Huvuddelen av experterna kommer från departement och myndigheter. Tjänstgöringstiden varierar mellan och men kan förlängas upp till . När experterna återvänder till hemländerna 167 Svenskar i internationella organisationer SOU 2009:76 har de med sig kunskaper om EU som de tillägnat sig inom organisationen. Därmed ökar sakkunskapen betydligt när det gäller att vidareutveckla den nationella beredskapen. För att ska kunna leva upp till målsättningen att vara en aktiv aktör inom internationell civil krishantering är det önskvärt med svensk närvaro genom nationella experter inom . Ett sätt att få till stånd nationella expertarrangemang är att medlemslandet tillskriver Kommissionen eller med erbjudande om en viss nationell expert. I vissa fall kan direkta kontakter mellan, å ena sidan, experter eller deras nationella arbetsgivare och, å andra sidan, EUinstitutionen leda till intresse och möjlighet till en tjänst som nationell expert utan att denna har utlysts formellt. 6.3.4 Hanteringen inom Överväganden och förslag: För att höga internationella ambitionsnivå ska avspegla sig i praktiken krävs dels en förbättrad koordination inom , dels att personalresurser avdelas inom för arbete med rekryteringsfrågor . Som framgår av utredningens direktiv har som målsättning att vara en aktiv internationell aktör. Den höga ambitionsnivån kommer bl.a. till uttryck i regeringens skrivelse skr. 2007/08:51 (Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds och säkerhetsfrämjande verksamhet). De krav som internationell rekrytering ställer på aktivitet, framsynthet och snabbhet förutsätter en välfungerande hantering inom .