sou · GWB3118 · 2009-01-01 00:00:00 — Det är 22 myndigheter som anger att de har intäkter från den konkurrensutsatta säljverksamheten som överstiger av verksamhetens totala intäkter (exklusive transfer- Konsekvensanalys av kommitténs förslag De förslag som och regeringen redan nu bereder berör, med ett undantag, myndigheter som tillhör den gruppen. Beroende på myndighetens totala omfattning och verksamhets- intäkter liksom inriktningen av säljverksamheten kan det naturligtvis betyda att en avveckling får konsekvenser för myndighetens per- sonal, lokalbehov m.m. Störst blir förstås konsekvenserna för de myndigheter som har en relativt stor andel kon- kurrensutsatt säljverksamhet Vilket slags verksamhet bedrivs? De största intäkterna från konkurrensutsatt säljverksamhet kommer från bygg- och projekteringstjänster. Det förklaras av att har en omfattande verksamhet inom projektering och byggande av väganläggningar, en verksamhet som bolagiseras. Det näst största området är uthyrningsverksamhet. Det kan röra sig om uthyrning av lokaler, mark eller utrustning. Bland annat har en omfattande sådan verksamhet. En tredje verksamhet av betydelse är upphandling, där vissa myndigheter erbjuder upphandlingstjänster på en marknad i kon- kurrens med privata företag. Myndigheter med omfattande verksam- het inom detta område är , Verket för hög- skoleservice och Verket för förvaltningsutveckling. Det senare kommer dock att avvecklas . En annan bild framträder när vi i stället ser på var det största antalet myndigheter finns inom de olika konkurrensutsatta verk- samheterna. Flest myndigheter finns inom utbildningsverksamhet och uppdragsutbildning, uppdragsforskning och FoU samt kon- ferenser och seminarier. Universitet och högskolor är stora aktörer inom dessa områden. Andra myndigheter har emellertid också en stor utbildningsverksamhet, t.ex. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Verket för förvaltningsutveckling och . Andra myndigheter som har omfattande uppdragsforskning är , , , , och . Konferenser och seminarier anordnas av cirka 25 myndigheter, universitet och högskolor, museer, , samt i . Konsekvensanalys av kommitténs förslag föreslår att myndighetsstrukturen bör ses över på ett antal områden. Konsekvenserna av sådana översyner kan bedömas först när de har genomförts. Ett syfte med kommitténs förslag att se över myndighets- strukturen på olika områden (avsnitt 2.6.3) är att utnyttja de samlade resurserna inom respektive område bättre. Om de föreslagna över- synerna kommer att visa på sådana möjligheter kan konsekvensen bli att kostnaderna för verksamheterna minskar. Här rör det sig om de två kvarstående myndighetskoncernerna, det vill säga polisväsendet och arkivväsendet, samt om länsstyrelserna och några myndighets- områden med flera olika myndigheter. Dessa områden är fastighets- förvaltning, marknadsfrämjande och forskning. Ett annat syfte med att ändra organisationen är att förbättra rätts- säkerheten och garantera likabehandling. Det gäller i första hand för- slagen om att se över polisens respektive länsstyrelsernas organisation. Förslagen om att samla och samordna tillsynen kan förväntas leda till omställningskostnader, men syftet är att åstadkomma effektivi- seringar. Förslaget skapar goda förutsättningar för gemensam metod- utveckling och gemensamma riskbedömningar, samt att den pro- fessionella tillsynsrollen stärks. Om olika typer av tillsyn som berör samma tillsynsobjekt samordnas kan tillsynsfrekvensen höjas. Sam- mantaget bedömer kommittén att förslaget kommer att bidra till en starkare och mer oberoende tillsyn, vilket ökar möjligheterna att upprätthålla efterlevnaden av lagarna. En ny tillsyn av hur kommunernas tillämpar konkurrensreglerna och statsstödsreglerna kommer att kräva ett resurstillskott till läns- styrelserna. Hur omfattande detta kommer att bli, måste utredas ytterligare. Kommitténs föreslår att den statliga tillsynen ska koncentreras till länsstyrelserna, men först efter att förutsättningarna och de möjliga effekterna har prövats område för område. Därmed är det för tidigt att analysera konsekvenserna av förslaget med någon precision. För att illustrera de ekonomiska konsekvenserna har kommittén presenterat ett räkneexempel (se avsnitt 2.9). Det bygger på antag- andet att länsstyrelserna utöver sina nuvarande tillsynsuppgifter och de förändringar av dem som redan har beslutats också får ansvaret för tillsynen över skogsskötseln, skolan, arbetsmiljön samt förmyndare, gode män och förvaltare. Om vi antar att kommitténs förslag kommer att leda till att de samlade resurserna för Konsekvensanalys av kommitténs förslag tillsyn över de områdena utnyttjas effektivare så rör det sig om en effektivisering som motsvarar ungefär 150 årsarbets- krafter till en årlig kostnad av . Kommittén tar inte ställning till hur den eventuella effektiviser- ingen ska användas. Om anslagen till tillsyn minskas med samma belopp som effektiviseringen betyder det att tillsynen upprätthålls på den nuvarande nivån. Många har dock pekat på stora brister i tillsynen. Bland andra gjorde regeringen det i budgetpropositionen för , där det slogs fast att tillsynen är ett priori- terat område. Att effektivisera tillsynen kan ses som en av flera åtgärder för att stärka den. översyn syftar på ett övergripande plan till att effektivisera den statliga förvaltningen. Mer konkret ska kommittén bl.a. lämna förslag på åtgärder som ska öka myndig- heternas förmåga att bidra till effektiviseringar och minska förvaltningskostnaderna. lämnar flera förslag till åtgärder som tillsammans innebär att statens förvaltningskostnader minskar. De konkreta åtgärder som kommittén beskriver kan åtminstone förväntas minska de totala förvaltningskostnaderna med de besparingsbeting på 4,8 respektive som kom- mittén fått i sitt direktiv. De faktiska belopp dessa besparingar leder till beror självfallet på regeringens kommande beslut om vilka åtgärder som ska genomföras. Förutom de åtgärder i form av slopat anslagssparande samt anvisande och tilldelning av anslag för längre tidsperioder än som redovisas ovan, lämnar kommittén förslag på ytterligare ett antal åtgärder. För att de statliga myndigheterna ska kunna uppnå de önskade effektiviseringarna och besparingarna krävs ett tydligt yttre tryck på verksamheterna. Ett sådant yttre tryck kan skapas på olika sätt. lämnar två sådana förslag. Det ena innebär att regeringen utvidgar det befintliga produktivitetstrycket vid finansieringen av myndigheternas samtliga förvaltningskostnader, det andra att regeringen bjuder in näringslivet att utmana myndig- heterna genom s.k. utmaningsrätt. bedömer att det finns stora möjligheter till effektiviseringar och besparingar i en mer koncentrerad och Konsekvensanalys av kommitténs förslag myndighetsövergripande hantering av interna administrativa tjänster som har stora volymer. Om denna potential utnyttjas kan väsent- liga finansiella besparingar uppnås. har de möjligheter till effektivisering som förutsätter samverkan över myndighets- gränserna endast utnyttjas marginellt på grund av olika hinder eller bristande incitament. 3.2Nyttan för medborgare, kommuner och företag Kommitténs förslag innebär sammantaget att det statliga åtagandet minskar, främst genom en minskning av den verksamhet som inne- bär att staten säljer varor och tjänster på en marknad. Förslaget att låta både statliga och fristående organ göra djupare granskningar av politikens utfall, kommer att ge bättre beslutsunderlag (avsnitten 2.2.7 och 2.6.3). Det bidrar till såväl ökad effektivitet hos statsförvalt- ningen som förstärkt effekt av politiken. Andra förslag avses också ge ökad effektivitet och bättre insyn, vilket därmed ska leda till en högre nytta av statstjänsten: en ny lag om statlig förvaltning, inrätta nya myndigheter tidsbegränsat, förbättrat och utbyggt myndighetsregister. Medborgarna möter en tydligare stat genom att myndighetsstrukturen ses över (avsnitt 2.6). En tydligare författningsreglering av hur statsapparaten fungerar och hur EU-ärenden ska beredas kommer att bidra till att göra det lättare för medborgare och media att förstå hur beslut fattas och av vem (avsnitt 2.3 och 2.10). Förslagen som berör hanteringen av EU-ärenden syftar också till att bidra till att de svenska intressena ska få ökat genomslag i EU:s beslutsprocess. förslag att myndigheterna som huvud- regel inte ska ägna sig åt konkurrensutsatta verksamhet (avsnitt 2.4), kommer att leda till ökad samhällsekonomisk effektivitet. Risken för att staten snedvrider konkurrensen minskar. Tillväxten av företag på berörda och potentiella marknader kommer att stimuleras. Myndigheter som ges undantag av regeringen och således får bedriva konkurrensutsatt verksamhet, kommer att redovisa det öppet. Särredovisning kommer att skapa möjligheter för bättre insyn i verksamheterna och därmed möjligheter att upptäcka eventuella pro- blem. Det blir lättare att motverka korssubventionering och annan Konsekvensanalys av kommitténs förslag konkurrenssnedvridning, även om det inte kan undvikas helt. Företagen kan genom ökad öppenhet få bättre möjlighet att utmana verksamheten, vilket kommer att främja den samhällsekonomiska effektiviteten. Om staten väljer att tillämpa upphandlingsreglerna även myndig- heter emellan, bör en högre grad av effektivitet kunna uppnås. Detta bör innebära att privata företag konsekvent bjuds in att lämna anbud, även om det finns en statlig myndighet som kan leverera en tjänst eller vara. En statlig tillsyn över kommunernas tillämpning av konkurrens- reglerna och den inre marknaden (avsnitt 2.6.3) bör också innebära en förstärkning av marknadens funktion och därmed potentiellt en bättre tillväxt. Kommitténs effektiviserings- och besparingsförslag (avsnitt 2.9) innebär också att den statliga verksamheten ska ge en större samhälls- ekonomisk nytta genom: gemensamma administrativa lösningar, bättre incitamentsstruktur med möjlighet till större anslags- sparande och längre budgetperioder. En förstärkt etisk grund för statstjänsten (avsnitt 2.8) kan höja trovärdigheten gentemot medborgarna och främja rättssäkerheten. Medborgarna lyfts fram som statstjänstens uppdragsgivare. Förslagen bör kunna ge en ökad samhällsekonomisk nytta, genom att de förbrukade resurserna används mer verkningsfullt. Förslagen syftar också till att ge myndigheterna möjligheter att fungera effek- tivt och rättssäkert i sin roll i den parlamentariska styrningskedjan. Ett tydligare grundläggande regelverk för statsförvaltningen bör ge ökad öppenhet och insyn. Renodling och samordning av tillsynsuppdragen (avsnitt 2.6.3) bör inte bara ge effektiviseringar, utan också ökat förtroende och bättre efterlevnad, vilket i sig är en samhällsekonomisk nytta. En oberoende och självständig tillsyn ökar trovärdigheten. Renodlade roller, såsom att skilja på tillsyn och främjande, är sannolikt en förut- sättning. Ökad effektivitet och samordning kan ge ökad kontroll- frekvens. Att tillsynen bidrar till att regelverken följs bättre, inne- bär ett positivt bidrag till att minska brottsligheten. Konsekvensanalys av kommitténs förslag En samlad och samordnad statlig tillsyn bör innebära en fördel för kommunerna. Kraven bör bli tydligare och tillsynsobjekten får en samlad kontaktpunkt. Man kan även förvänta sig att en sam- ordnad tillsyn kommer att innebära förenklingar för företagen i allmänhet. En förstärkt efterlevnad hos tillsynsobjekten kommer också att motverka osund konkurrens från företag som inte följer regelverket. 3.3Sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet En samlad tillsyn, liksom en eventuell sammanslagning av läns- styrelserna, kommer att få följder för var den statliga verksamheten lokaliseras. Det ska inte uteslutas att antalet verksamhetsorter kan komma att minska. Å andra sidan bör en mer geografiskt enhetlig regional organisering av den statliga tillsynen innebära att det i fram- tiden blir lättare att sprida statlig verksamhet över riket, i stället för att den koncentreras till huvudstaden och vissa utlokaliserade stat- liga myndigheter. tänker vi oss att statsförvaltningens ekonomi- och personaladministration ska göras enhetlig och samlas i gemen- samma funktioner. Exempelvis skulle detta kunna skötas av ett antal servicecentraler som är egna myndigheter. Vissa befintliga myndigheter skulle också kunna få i uppdrag att sköta flera andra myndigheters administration. Oavsett vilken lösning man väljer, kan en sådan gemensam administration mycket väl lokaliseras till flera ställen i landet. Förbud för myndigheter att konkurrera genom att sälja varor och tjänster på marknader, annat än om de får uttryckligt undantag, kommer att gynna företagen. En samlad och samordnad tillsyn, som också är självständig och oberoende, bör vara en fördel för småföretagen. En förstärkt tillsyn kan förväntas leda till bättre efterlevnad och därmed minska osund konkurrens. Dessutom bör en samordning gentemot tillsynsobjekten leda till förenklingar. Konsekvensanalys av kommitténs förslag Ett öppet utnämningsförfarande (avsnitt 2.2.2) för höga statliga chefer bör ge bättre möjligheter att bredda rekryteringen och till- försäkra en jämnare könsfördelning. Det goda exemplet ska inte underskattas. Även arbetet med chefsutveckling på alla nivåer bör få positiva effekter i dessa avseenden. Likaså bör en samordnad kompetensförsörjning (avsnitt 2.7) kunna ge möjligheter att se till helheten, för att tillförsäkra en önsk- värd personalstruktur. När enskilda myndigheter agerar från fall till fall, är det inte lika lätt att uppnå målen om en jämställd statstjänst som erbjuder lika möjligheter för alla oavsett ursprung och andra särskiljande faktorer. Myndighet eller marknad – statsförvaltningens olika verksamhetsformer. I medborgarnas tjänst – En samlad förvaltnings- politik för staten. Effektivare offentlig upphandling – för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt. En uthållig demokrati. Utvecklingskraft för hållbar välfärd. Från verksförordning till myndighetsförordning. Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn. Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Hälso- och sjukvården. Sekretariatsrapport nr 2. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd. Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. Myndighet för miljön – en granskning av . Underlagsrapporter till förvaltnings- kommitté. Ds 2007:48 Lissabonfördraget, del 1 och 2. Försvar i användning. Aldestam, M. i statsstödsrättslig belysning. I ( 2006). & , P. I , T.M. & , P. (red.) Alternativ i välfärdspolitiken. & , P. Välfärdspolitiska reform- alternativ. I , T.M. & , P. (red.) Alternativ i välfärdspolitiken. Arbetsmiljön i statlig sektor . Den stora generationsväxlingen i stats- förvaltningen – framtida problem, behov och möjligheter. & , B. Välfärdsstatens nya ansikte – demokrati och marknadsreformer inom den offentliga sektorn. Demokrati på svenskt vis. Vår ekonomi – en introduktion till samhälls- ekonomin. Effektivare statlig verksamhet med privat medverkan? Om konkurrensutsättning och styrning av offentlig verksamhet i privat regi. Effektivare statlig administration. Verksamhetsanpassning av vissa regler. Att verka genom andra – kart- läggning av organ med statligt åtagande. Fogelklou, A. Den privata äganderätten och dess skydd i ur ett europeiskt perspektiv – en konstitutionell översikt. I , N. & , N. (red). Äganderättens konse- kvenser och grunder. Är EU ett statsförbund? Europarättslig tidskrift, jubileumsnummer . , E., Stjernquist, N., , M., , M., , G. , B. och , G. Från hemvävd till invävd. Europeiseringen av svensk politik. En förvaltning i demokratins tjänst – förvaltningspolitiskt handlingsprogram. , ja men hur? Svenska intressenters uppfattning om EU:s inre marknad. Det gemensamma bästa – Om egenintresse och allmänintresse i västerländsk politik. Håller den svenska modellen? Arbete och välfärd i en global värld. (red.). God förvaltning – ideal och praktik. i , årsbok 2006. Den åttafaldiga vägen – Motiv för offentliga åtaganden. I , P. (red.) Staten och kommunerna. Den centrala förvaltningens struktur. I SOU 2008:119. Mueller, D.C. & , E. I , P. (red.) Staten och kommunerna. Mundebo, I. Hur styrs staten? Studies in Politics 121. Svensk politisk historia – Strid och samverkan under . Principles for Managing Ethics in the : Recommendation. Policy Brief No. & Ragnemalm, H. grundlagar och till- hörande författningar med förklaringar. Vad böra staten göra – Om välfärdstatens moraliska och politiska logik. Redovisning av uppdrag i regleringsbrev. 130 434731-04/113. Finns drömjobbet i staten – om jobb förväntningar och framtid i statlig förvaltning. Offentlig ekonomi 2008. Den svenska förvaltningsmodellen i EU- arbetet. Svenska nationella experter i EU-tjänst – en utvärdering. Fritt fram att avtala om offentlig information? Dnr 2005/100-5. Styrning på tvären. Förvaltning för fri rörlighet. Konkurrensutsatt eller inte? En kartläggning av statliga myndigheters konkurrensutsatta verksamhet. Konkurrensutsatt verksamhet 2 – en analys av omfattningen av statliga myndigheters konkurrensutsatta verksamhet. Dnr 2008/74-5. Sterzel, F. 2005. I , L. (red) Offentligrättsliga principer. Stjernquist, N. Den kommunala självstyrelsen – I backspegeln och bortom nästa vägkrök. Framtidens sjukvård – finansiering, styrning och struktur. Tarschys, D. The Growth of Public Expenditure – of Explanation. Scandinavian Political Studies 2:9-31. Partierna och den stora staten – En analys av statsteorier och svensk politik . Dolda kunskaper hos utlandsexperter. Tidskriften utveckla.nu nummer 2006:3. Enklaver i staten. Internationalisering, demokrati och den svenska statsförvaltningen. Studies in Politics 113. Offentlig förvaltning i arbete. Översyn av den statliga förvaltningens Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté skall se över den statliga förvaltningens uppgifter och organisation. Översynen, som skall omfatta alla statliga förvaltnings- myndigheter som lyder under regeringen, syftar till att effektivisera statlig förvaltning och verksamhet genom att klargöra vad som bör vara statliga åtaganden i form av myndighets- uppgifter, skapa goda förutsättningar för regeringens styrning av den statliga verksamheten, få till stånd en tydligare och mera överskådlig statlig förvaltnings- struktur som förenklar kontakterna för medborgare och företag och underlättar samverkan mellan statliga myndigheter och mellan statlig och , samt öka myndigheternas förmåga att bidra till effektiviseringar och att fullgöra sina uppdrag i ljuset av de krav som EU-medlemskapet ställer. I kommitténs uppdrag ingår särskilt att granska och ompröva myndigheters opinionsbildande och konkurrensutsatta verksamheter. Kommittén skall också analysera och lämna förslag för att komma till rätta med de problem som är förknippade med s.k. nämnd- myndigheter och andra små myndigheter. Mot bakgrund av granskningen och analysen skall kommittén utveckla och lämna förslag till vilka övergripande förvaltningspolitiska principer som bör gälla vid organisering av den statliga förvaltningen och överväga vilka förändringar som bör göras i den nuvarande myndighetsstrukturen. Kommittén skall redovisa sitt arbete i två etapper. En redovisning med förslag till åtgärder som kan genomföras på kort sikt för att begränsa myndigheters opinionsbildande verksamhet och komma tillrätta med problemen med små myndigheter skall lämnas . En slutredovisning med kommitténs övriga överväganden och förslag skall lämnas . Regeringen angav i budgetpropositionen för (prop. 2006/07:1, finansplan) att det med tanke på den omfattning den statliga myndig- hetsorganisationen nu fått finns anledning att se över hela verksam- heten. Regeringen ansåg det viktigt att genom en översyn ta ett samlat grepp på hela den statliga myndighetsstrukturen. En viktig princip för översynen skulle vara att framtidens myndigheter skall fokusera på statens kärnuppgifter. Antalet myndigheter borde också minska. Regeringen angav vidare i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 2) att organiseringen av den statliga förvaltningen är ett viktigt styrinstrument, men att den statliga myndighetsstrukturen blivit komplicerad och svåröverskådlig. I propositionen aviserade regeringen därför en översyn av den statliga förvaltningens orga- nisation. Den statliga förvaltningens utveckling och styrning och behovet av omprövning och strukturförändringar Statskontoret har genomfört en studie av den statliga förvaltningens utveckling. Uppdraget redovisades i rapporten –2005 (Statskontoret 2005:32). Statskontoret konstaterar att det , särskilt under den första hälften, genomfördes stora reformer inom statsförvaltningen. Affärsverksamheten bröts ut för att drivas i bolagsform under konkurrens, som rättsskipning och annan myndighets- utövning skildes åt. Det statliga åtagandet omprövades och decentrali- seringen av statliga verksamheter till nivå fortsatte. Förändringarna ledde till att statsförvaltningen minskade i omfattning, vilket bl.a. innebar att antalet statsanställda minskade väsentligt. Statskontoret konstaterar vidare att förändringstakten avtagit . Reformerna har mer handlat om att omstrukturera och effektivisera inom ramen för den befintliga statsförvaltningen. Detta har skett genom omorganisering, utveck- ling av en elektronisk förvaltning och samverkan mellan myndig- heter. Omprövningen av det statliga åtagandet, som var mer fram- trädande , har minskat i omfattning . Förvaltningspolitiska kommissionen, som tillsattes , hade i uppgift att göra en analys för att bedöma om formerna för organi- sation och styrning av statlig förvaltning och verksamhet var ändamålsenliga och lämna synpunkter på hur det långsiktiga arbetet med strukturförändringar i den statliga förvaltningen borde bedrivas (dir. 1995:93). Kommissionen lämnade sitt slutbetänkande I medborgarnas tjänst – en samlad förvaltningspolitik för staten (SOU 1997:57). I betänkandet pekade kommissionen framför allt på tre problemområden, nämligen förvaltningens svårstyrbarhet, dess fragmentering och följderna av internationaliseringen. En parlamentarisk kommitté, , tillkallades med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (dir. 2003:10). I uppdraget, som är mycket omfattande, ingår bl.a. att lämna förslag om den statliga verksamheten på regional nivå och om principer för den centrala myndighetsstrukturen. I det senare uppdraget ingår att överväga hur samordningen av statliga myndigheters verksamhet på central nivå kan förbättras, t.ex. genom en sammanhållen styrning av verksamhet som berör flera myndigheter eller genom en organisatorisk sam- ordning eller sammanläggning. skall redovisa sitt arbete . En särskild utredare, , fick i uppdrag att utvärdera resultatstyrningen (dir. 2006:30). En grundläggande tanke i samband med att resultatstyrningen infördes var att skapa förutsättningar för att ompröva det statliga åtagandets omfattning, inriktning, finansiering och organisation med stöd av fördjupad resultatinformation. I utredarens uppdrag ingår därför bl.a. att överväga vilka möjligheter och begränsningar som finns för att på ett systematiskt sätt pröva statliga verksamheter och myndigheter med stöd av resultatinformation. Utredaren skall redovisa sitt upp- drag . Statskontoret fick i uppdrag att göra en kartläggning och analys av ledningsformer i och organisation av statliga myndigheter. En redovisning av uppdraget har lämnats i rapporten heternas ledning och organisation – kartläggning och analys av Myndighetssverige (Statskontoret 2004:9). I rapporten lämnas olika förslag om hur statliga myndigheters ledningsformer och organisation kan förbättras. Statskontoret pekar också i rapporten på problem som kan uppstå när man knyter nämndmyndigheter till s.k. värdmyndigheter och när man inrättar särskilda beslutsorgan vid sidan av myndighetens ledningsfunktion. Framförallt handlar problemen om att regeringens styrning kan försvåras och att ansvars- förhållandena kan bli oklara.