sou · GXB38 · 2009-02-05 00:00:00 — Utredningen har övervägt två organisatoriska alternativ: ett för- djupat samarbete mellan befintliga myndigheter eller en fusion av verksamheterna i en myndighet. Genom att inom en myndighet samla verksamheterna skapas en tydlig beslutsordning för personal, lokaler och utrustning. möjliggör en fusion vinster genom att reducera parallell kompetens och kapacitet, att skapa större flö- den och därmed underlag för högre kapacitetsutnyttjande av loka- ler och utrustning samt att minska overheadkostnader för admi- nistration, tekniskt stöd, ackreditering, etc. Vidare reduceras beho- vet av vad som framstår som en resurskrävande samverkan mellan myndigheterna, exempelvis kring referenslaboratorier. medför givetvis en fusion omedelbara kostnader i form av ombyggnad och tillbyggnad av lokaler, flyttkostnader och drifts- störningar. Sammantaget bedömer utredningen att en fusion av laboratorieverksamheterna i en myndighet är det organisatoriska alternativ som skapar bäst förutsättningar för att realisera den potential till effektivisering som utredningen identifierat. Sammanfattningsvis anser utredningen att utveckling och vali- dering av nya analysmetoder och andra uppgifter förknippade med funktionen som nationellt referenslaboratorium bör vara statliga uppgifter. Vidare anser utredningen att en fusion av laboratorie- verksamheterna vid och möjliggör bety- dande effektiviseringar. Personalens kompetens kan tas till vara bättre och lokalernas och utrustningens nyttjandegrad kan öka. Därtill följer med en större personalstyrka en större kritisk massa för nationella referenslaboratorier och större uthållighet vid bered- skap. Utredningen föreslår sålunda att laboratorieverksamheterna vid och överförs till Livsmedelssäkerhets- myndigheten och att den nya myndigheten har som uppgift att vara centrallaboratorium och nationellt referenslaboratorium inom livsmedelskedjan i . Detta kräver ändringar av de regerings- beslut och förordningar som ligger till grund för de uppdrag som och har som nationellt referens- laboratorium. Därtill bör uppgiften som centrallaboratorium och nationellt referenslaboratorium inom livsmedelskedjan regleras som en uppgift i instruktionen för Livsmedelssäkerhets- myndigheten. 7.7.2Internationell samverkan kring referenslaboratorier Utredningens förslag: bör aktivt söka samarbete med andra länder kring nationella referenslaboratorium. Skälen för utredningens förslag: Enligt förordning (EG) nr 882/2004 kan en medlemsstat utse nationella referenslaboratorier i andra medlemsstater och ett enskilt laboratorium vara referens- laboratorium för mer än en medlemsstat. Inom ramen för det nordiska samarbetet undersöks enligt upp- gift möjligheterna att samarbeta kring nationella I fokus står områden med liten verksamhet, där det är särskilt svårt och kostsamt för mindre länder att upprätt- hålla nödvändig kompetens och kapacitet. Både och har till utredningen framfört uppfattningen att myndighetens uppgift att på många områden vara nationellt referenslaboratorium kräver stora resurser och att det, eftersom inga ytterligare anslag har tillförts för denna uppgift, är svårt att utföra den på ett tillfredställande sätt. Utredningen anser att aktivt bör söka samarbete med andra länder, i ett första steg inom , kring nationella refe- renslaboratorium. I linje med detta anser utredningen att reger- ingen bör ge i särskilt uppdrag att närmare utreda inom vilka områden kan axla ett ansvar som referenslaboratorium även för andra länder respektive inom vilka områden det kan vara lämpligt att för utse referensla- boratorium i andra länder. Utredningens förslag: Den produktion av rutindiagnostik som bedrivs i konkurrens på en fungerande privat marknad bör successivt begränsas till områden där särskilda skäl motiverar ett statligt åtagande. Skälen för utredningens förslag: SVA bedriver en omfattande produktion av rutindiagnostik i meningen valigt före- kommande analyser i företrädesvis stora volymer. uppgick SVA:s intäkter från diagnostik till . Detta ska ställas i relation till att den svenska marknaden för veterinärmedicinsk diagnostik bedöms omsätta . Försäljningen av rutin- diagnostik sker i huvudsak i konkurrens på fungerande marknader. De privata laboratorierna erbjuder dock i första hand analystjänster inom områden med stora volymer. Analyser med små volymer förefaller inte vara kommersiellt intressanta och det saknas i prin- cip privata initiativ. Både och framhåller rutindiagnostikens betydelse för att upprätthålla nödvändig ackreditering. Vidare framhåller SVA att försäljning av analystjänster är ett för staten ekonomiskt fördelaktigt sätt att upprätthålla nödvändig kapacitet för diagnostisk beredskap. När det gäller det senare ska dock noteras att är den enskilt största köparen av diagnostiska tjänster. Därtill finansierar i vissa fall andra organisationers inköp. Även andra myndigheter är betydande köpare av diagnostiska tjänster från SVA. Betydande delar av SVA:s avgiftsintäkter härrör sålunda från anslag som tilldelats andra myndigheter, vilket för staten som helhet innebär att avgifter från privata köpare endast utgör en mindre del av finansieringen av den diagnostiska bered- skapen. Det är utredningens generella bedömning att den statliga pro- duktionen av rutindiagnostik kan och bör minska i omfattning. Den definitiva avgränsningen av det statliga åtagandet med avse- ende på rutindiagnostik kräver dock en mer detaljerad analys som ligger bortom uppdraget för föreliggande utredning. Utredningens uppfattning är att den statliga produktionen av rutindiagnostik bör prövas restriktivt i de fall privata initiativ finns i syfte att i möjli- gaste mån undvika statligt intrång på fungerande marknader. Vid denna prövning bör hänsyn dock även tas till rutindiagnostikens betydelse för att upprätthålla nödvändig ackreditering och tillfred- ställande diagnostisk beredskap på ett samhällsekonomiskt försvar- bart sätt. Det kan innebära att det i vissa fall kan vara motiverat att i statlig regi bedriva rutinanalys i konkurrens med privata laborato- rier. Utredningen anser att regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till att pröva möjligheten och lämp- ligheten att begränsa rutindiagnostik för att undvika statligt intrång på fungerande marknader. I denna prövning bör hänsyn tas till rutindiagnostikens betydelse för upprätthållande av nödvändig ackreditering och diagnostisk beredskap. 7.7.4Försäljningen av laboratorieprodukter upphör Utredningens förslag: Den försäljning av laboratorieprodukter som bedrivs vid SVA ska upphöra i statlig regi. Skälen för utredningens förslag: SVA och i mindre utsträckning bedriver produktion och försäljning av vissa labo- uppgick intäkterna från försäljningen till vid och vid SVA. Denna verksamhet bedrivs ofta i konkurrens med privata aktörer. Det argument som bland annat SVA använder för att motivera försälj- ningen av laboratorieprodukter är att det finns samproduktions- fördelar med annan verksamhet, vilket indikerar att det i första hand bör röra sig om försäljning av överskott. Av den produktion av blodprodukter från häst, nöt, får och höns som SVA bedri- ver säljs till externa kunder. Verksamheten har genererat inte obetydliga överskott. Av den övriga produktionen av laboratorieprodukter säljs till externa kunder. Utredningen anser att detta inte kan betraktas som försäljning av överskottsproduktion. Vidare bedömer utred- ningen att försäljningen sker i konkurrens på en fungerande privat marknad. Utredningen anser mot denna bakgrund att den produktionen och försäljningen av laboratorieprodukter som bedrivs vid SVA bör upphöra i statlig regi. Detta regleras lämpligen genom att i instruktionen för i enlighet med detta begränsa de varor och tjänster för vilka myndigheten får ta ut avgift. Utredningens förslag: bör bedriva kompetensprovning inom områdena livsmedel och dricksvatten. Skälen för utredningens förslag: är den enda leverantören i av kompetensprovning inom områdena livsmedel och dricksvatten. Det finns dock flera utländska organisationer med liknande program. uppgick intäkterna från denna verksamhet till . Utredningen anser att kompetensprovning är en verksamhet som ligger i linje med ett uppdrag som referenslaboratorium och att den följaktligen är en uppgift som bör ingå i det statliga åtagandet. Det ska dock beaktas att kombinationen av att bedriva egen analysverksamhet och kom- petensprovning av andra laboratorier rymmer ett potentiellt kon- kurrensproblem, då den senare verksamheten ger insyn i verksam- heten vid konkurrerande laboratorier. Av livsmedelssäkerhetens instruktion bör sålunda framgå att myndigheten får ta ut avgifter för kompetensprovning. Utredningens förslag: Möjligheterna till samarbete mellan och kring laboratorieresurser bör undersökas. Skälen för utredningens förslag: förfogar både SVA och över betydande laboratorieresurser. Utifrån ett statligt helhetsperspektiv är det angeläget att statens olika labo- ratorieverksamheter samordnas för att resurserna ska användas optimalt. Utredningen bedömer att det finns möjligheter att effek- tivare utnyttja de statliga laboratorieresurserna genom ett närmare samarbete mellan och . I detta sammanhang bör noteras att det pågår ett samarbete mellan och samt och som syftar till att stärka den svenska nationella diagnostiska beredskapen genom att samordna och mer effektivt använda den kompetens och de resur- ser som finns vid myndigheterna. Utredningen anser att detta sam- arbete kan och bör utvecklas. Utredningen förordar att regeringen ger ett särskilt uppdrag till och att föreslå åtgärder för att optimera användningen av de två myndig- heternas laboratorieresurser. 8 Forskning med hög relevans I utredningens uppdrag ingår att analysera i vilken utsträckning myn- digheterna bör bedriva forskningsverksamhet, i vilken utsträckning den överlappar med verksamhet vid andra myndigheter eller hög- skolor och universitet samt föreslå hur den kan utvecklas och effektiviseras och i vilken omfattning den bör omstruktureras. I denna analys ska forskningens relevans och kvalitet beaktas. I kapitlet behandlas i första hand den mer akademiskt orien- terade forskningsverksamheten vid myndigheterna. Laboratorie- verksamhet och riskvärdering hanteras i särskilda kapitel (se kapitel 7och 10). ska enligt instruktionen bedriva undersökningar om livsmedel och matvanor samt utföra analyser, utveckla metoder och utföra riskvärderingar på livsmedelsområdet. I linje med detta uppger att forsknings- och utvecklingsverksamheten primärt är inriktad mot att identifiera nya risker med livsmedel, analys av kemiska och mikrobiologiska ämnen samt utveckling av nya analysmetoder, kostvaneundersökningar, nationella exponeringsanalyser och riskvärderingar samt utveckling av nya metoder för riskvärdering och exponeringsanalys. Myndigheten anser sig ha vetenskaplig kompetens om livs- medelskvalitet och livsmedelsäkerhet inom följande områden: allergier, antibiotikaresistens, aromämnen, bakterier, drickvatten, eko- logiska livsmedel, genmodifierade organismer, hälsopåståenden, livs- medelstillsatser, kost- och hälsotillskott, makro- och mikronärings- ämnen, material i kontakt med livsmedel, exponering, mögel och mögelgifter, naturliga gifter, nya livsmedel, organiska och oorganiska Forskning med hög leverans kontaminanter, pesticider, processinducerande ämnen, process- hjälpmedel, radioaktivitet och bestrålning, riskvärderingsmetodik, veterinärmedicinska läkemedel, virus samt nutrition och kostvanor. Enligt den bibliometriska undersökning som utredningen låtit göra återfinns vetenskapliga publikationer inom totalt 30 ämnesområden, men med relativt få publikationer i respek- tive område1. Det enda området med fler än tio publikationer är Food Science and Technology. Merparten av forsknings- och utvecklingsverksamheten utgörs av undersökningar och tillämpad forskning. Den förteckning över pågående forsknings- och utvecklingsprojekt som ingivit till utredningen innehåller totalt 28 projekt varav myndigheten klassificerar 20 som tillämpad forskning och 8 som utvecklings- arbete. Grundforskning förekommer enligt myndigheten inte och den tillämpade forskningen sker alltid i samarbete med universitet och högskolor. har när det gäller myndighetens forsknings- och utvecklingsverksamhet i vid bemärkelse framfört att den gör det möjligt att ta fram kunskapsunderlag oberoende av företag och enskilda. Andra skäl som myndigheten framfört är att den krävs för att lösa flera av myndighetsuppgifterna, initiera forskning inom livsmedelsområdet, möjliggöra ett meningsfullt utbyte med forsk- ningsorgan nationellt och internationellt, samt delta i det inter- nationella arbetet, till exempel i riskvärderingsarbetet vid Euro- peiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA). framhåller som en styrka att myndigheten nationellt har den bredaste kompetensen om livsmedelsrelaterade konsumentsäkerhetsfrågor. För att möta framtida behov utarbetar myndigheten en kunskapsstrategi. Exempel på fram- tida prioriterade områden är säkerhetsproblem relaterade till värme- 1 (2008) Bibliometrisk analys av vetenskapliga publikationer vid fem myndigheter med anknytning till livsmedelskedjan. Ämnesområdena är i fallande ordning: Food Science and Technology (10,2), Toxicology (6,8), Analytical Chemistry (5,1), Environmental Sciences (3,6), Biotechnology and Applied Microbiology (3,3), Applied Chemistry (2,7), Endocrinology and Metabolism (2,2), Biochemistry and Molecular Biology (2,1), Microbiology (1,8), Nutrition and Dietetics (1,8), Veterinary Sciences (1,5), Public, Environmental and Occupational Health (1,4), Research and Experimental Medicine (1,3), Methods (1,2), Pharmacology and Pharmacy (1,0), Genetics and Heredity (0,9), Instruments and Instrumentation (0,8), Biophysics (0,7), Agriculture (0,7), Immunology (0,5), Physiology (0,5), Agronomy (0,5), Gastroenterology and Hepatology (0,3), Cell Biology (0,3), Allergy (0,3), Dentistry (0,2), Infectious Diseases (0,1), Computer Science (0,1), Mathematics (0,1) samt Statistics and Probability (0,1). Den tidskriftsdatabas som använder () är indelad i totalt 255 ämnesområden. Forskning med hög leverans inducerade ämnen, naturliga gifter, virus, dricksvatten samt klimat- påverkan. Myndigheten ser ett behov av att förstärka kompetensen inom bland annat bioinformatik, metaanalyser, matematik, statistik och modellering samt och beteendevetenskap. Enligt instruktionen ska SVA bedriva forsknings- och utveck- lingsarbete inom sitt verksamhetsområde. I första hand ska SVA utföra de undersökningar och utredningar som begär. Enligt regleringsbrevet är målet att forsknings- och utveck- lingsarbetet ska vara målinriktat, av hög kvalitet och bidra till att uppfylla målen för myndighetens övriga uppgifter och verksam- heter. Det innebär att det i första hand ska lägga grunden till en effektiv diagnostik och beredskap för bekämpning av smittsamma djursjukdomar. bedrivs enligt uppgift forskning och utveckling i första hand om diagnostikutveckling, epidemiologi och övervak- ning av sjukdomar, infektionsbiologi och patogenes, zoonotiska och epizootiska agens, antibiotikaresistens, smittor i kretsloppet, smittor och kontaminanter i foder- och livsmedelskedjan, miljö och vilda djur, djurhälsa, vaccinutveckling samt riskvärdering. Myndigheterna anser sig ha vetenskaplig kompetens i huvudsak inom följande områden: traditionell mikrobiologi såsom parasito- logi, virologi, bakteriologi inklusive antibiotikaresistens, molekylär mikrobiologi inklusive bioinformatik, patologi, immunologi och pato- genes, smittskydd för specifika djurslag, epizootier och zoonoser, sjukdomar hos vilda djur, foderframställning och foderhygien, epi- zootologi (sanering och kontroll av smittsamma djursjukdomar) samt epidemiologi (sjukdomsövervakning). Enligt den bibliometriska undersökning som utredningen låtit göra återfinns SVA:s vetenskapliga publikationer inom totalt 45 ämnesområden2. Veterinary science står för knappt hälften 2 (2008) Bibliometrisk analys av vetenskapliga publikationer vid fem myndigheter med anknytning till livsmedelskedjan. Ämnesområdena är i fallande ordning: Veterinary Sciences (58,6), Parasitology (15,1), Microbiology (11,4), Immunology (3,8), Diary and Animal Science Agriculture (3,8), Biotechnology and Applied Microbiology (3,3), Pharmacology and Pharmacy (3,1), Infectious diseases (2,7), Food Science and Technology (2,3), Virology (2,0), Biochemistry and Molecular Biology (2,0), Methods (2,0), Analytical Chemistry (1,6), Genetics and Heredity (1,6), Zoology (1,3), Environmental Sciences (1,2), (0,8), Agricultural (0,8), Forskning med hög leverans () av publikationerna. Inom Veterinary sciences och Parasitology står SVA för en relativt stor andel av den totala svenska vetenskapliga produktionen, . Forsknings- och utvecklingsverksamheten vid SVA är svår att klassificera. Den förteckning över pågående forsknings- och utveck- lingsprojekt som SVA ingivit till utredningen myndigheten klassifi- cerar innehåller totalt 97 projekt varav mydnigheten klassificerar 2 som grundforskning, 75 som tillämpad forskning, 16 som utveck- lingsarbete, 3 som försöksverksamhet och 1 som utbildning, informa- tion och rådgivning. Enligt de uppgifter som finns registrerade i SVA:s forskningsdatabas avser fler projekt grundforskning jämfört med ingivna förteckningen. Myndigheten framför flera skäl för att bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet. Nya analysmetoder måste valideras för svenska djurpopulationer och lämpligheten av befintlig och ny meto- dik behöver utvärderas. Nya kunskaper behövs om risker för smitt- spridning och metoder för bekämpning. De styrkor SVA framhåller är bred kompetens och tillgång till ändamålsenliga laboratorier, integrerad forskning och verksamhet med tillgång till unika undersökningsmaterial3, välutvecklad sam- verkan med universitet och expertmyndigheter kring specialist- kompetens samt tydlig behovsorientering och flexibilitet att snabbt omprioritera verksamhet vid behov. Svagheter är brist på kompe- tens inom vissa ämnesområden såsom bioinformatik, matematik, statistik och modellering, otillräcklig kritisk massa inom vissa områden, brist på basresurser för forskningen samt otillräckligt tvärvetenskapligt perspektiv, till exempel när det gäller djurhälso- problems relevans för livsmedelssäkerhet eller djurskydd samt sam- hällsekonomiska konsekvenser. I visionen och strategin –2010 framhåller SVA resistens mot antimikrobiella medel, molekylärbiologisk analys och diag- nostik samt livsmedelsburna zoonoser som prioriterade forsk- Environmental (0,8), Energy and Fuels (0,8), Research and Experimental Medicine (0,7), Public, Environmental and Occupational Health (0,7), Ecology (0,5), Tropical Medicine (0,5), Plant Science (0,5), Reproductive Biology (0,5), Spectroscopy (0,5), Soil Science (0,5), and Fresh Water Biology (0,3), Fisheries (0,3), Agronomy (0,3), Toxicology (0,3), Cell Biology (0,3), Entomology (0,3), Pathology (0,3), Evolutionary Biology (0,3), Developmental Biology (0,3), Oncology (0,2), Biodiversity Conservation (0,2), (0,2), Urology and Nephrology (0,2), Applied Chemistry (0,1), (0,1), Multidisciplinary Agriculture (0,1) och Multidisciplinary Chemistry (0,1). Den tidskriftsdatabas som använder () är indelad i totalt 253 ämnesområden. 3 Vid SVA finns bland annat ett antal biobanker. Forskning med hög leverans Vidare framhålls i forskningsstrategin för myndig- heten, mot bakgrund av globalisering och klimatförändringar, behovet av en ökad samverkan mellan human- och veterinär- medicin4. Instruktionen ger inte något stöd för att i egen regi bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet. Vid myndig- heten bedrivs dock viss analysverksamhet, vilken bland annat omfattar statistik om och analyser av produktionen inom jordbruks- och träd- gårdsnäringen samt landsbygdens utveckling. Däremot ska enligt instruktionen finansiera forsk- nings- och utvecklingsverksamhet inom vissa områden. Myndigheten ska lämna stöd till utveckling av djurskyddsfrämjande åtgärder samt stöd till alternativa metoder till djurförsök. Vidare förfogar myndig- heten över medel för försöks- och utvecklingsverksamhet inom miljöområdet samt till uppföljning och utvärdering av åtgärder för landsbygdsutveckling. Tyngdpunkten på den forsknings- och utvecklingsverksamhet som finansierar ligger på utvecklingsarbete samt försöks- och rådgivningsverksamhet. Av totalt 202 redovisade projekt klassificerar myndigheten 4 som grundforskning 20 som tillämpad forskning, 27 som utvecklingsarbete, 43 som försöks- verksamhet och 104 som information, utbildning och rådgivning. Projekten omsluter totalt varav cirka tre fjärdedelar avser för- söksverksamhet och rådgivning. Forskningsprojekten följs av Jord- bruksverket men bedrivs av forskare vid universitet och andra forsk- ningsorgan. Nät det gäller andra typer av projekt bedriver Jordbruks- verket dessa i vissa fall i egen regi. har till utredningen framfört att myndigheten ser ett behov av mer tillämpad forskning samt utvecklings- och för- söksverksamhet eftersom den anser att det råder en generell brist på praktisk kunskap. Enligt myndigheten behövs det ständigt ny kunskap om praktiskt genomförbara åtgärder, deras resultat och ekonomiska för- och nackdelar för att inspirera lantbrukare att genomföra förbättringsåtgärder, till exempel inom miljö- och djur- skyddsområdet. För att möta de ökade kraven på utvärdering av poli- tiken framhåller särskilt behovet av samhällseko- 4 (2008) Forsknings- och utvecklingsstrategi –2012. Forskning med hög leverans SOU 2009:8 nomiska analyser inklusive avancerade analys- och prognos- modeller. Forsknings- och utvecklingsverksamhet sker ofta i samverkan med forskningsorgan i och andra länder. och har ett regelbundet samarbete med nationella och internat- ionella forskningsorgan. uppger sig ha ett löpande utbyte med olika universitet och högskolor. Myndighetens experter är opponenter eller medlemmar av betygsnämnder vid examination för doktors- grad, föreläser inom olika kurser om livsmedelssäkerhet samt deltar i forskningsprojekt. Med de vetenskapliga publikationerna –2006 som utgångspunkt samarbetar Livsmedels- verket med totalt 20 olika forskningsorgan i . Mest frekvent publikationsmässigt samarbete har med (), (32 pro- cent), () och universitets- sjukhus (). har även internationellt forskningssamarbete. har arbetet med livsmedelssäkerhet blivit allt mer integrerat inom EU. Ett tiotal av myndighetens medarbetare deltar i arbetet i EFSA:s vetenskapliga paneler och arbetsgrupper. Andra internationella sammanhang där deltar är bland annat och det nordiska samarbetet. Av de vetenskapliga publikationerna är publicerade tillsam- mans med forskare verksamma vid organisationer i andra länder. Motsvarande andel för publikationer i generellt är 49 pro- cent. Mest frekvent är det publikationsmässiga samarbetet med Stor- (), (), () och (). SVA samverkar regelbundet med andra forskningsorgan. Natio- nellt är , Fakulteten för veterinärmedi- cin och husdjursvetenskap den enskilt viktigaste samarbets- partnern. Även samarbetet med uppges vara väl utvecklat, till exempel med som drivs gemensamt av och . Samarbetet med universiteten sker enligt SVA inom såväl forskning och forskarutbildning som grundutbildning. Forskning med hög leverans dighetens experter är medsökande i forskningsansökningar, hand- ledare för forskarstuderande och deltar som opponenter och med- lemmar i betygsnämnder vid examination för doktorsgrad samt föreläser inom grundutbildningen för läkare och veterinärer. SVA har även vissa gemensamma forskningslaboratorier med lant- bruksuniversitet samt en delad forskningstjänst inom bioinformatik med . Andra viktiga nationella samarbets- partners som SVA framhåller är , och samt branschorga- nisationer såsom Svenska Djurhälsovården och Svensk Mjölk. Där- utöver sker samarbete med läkemedelsföretag och bioteknikföre- tag.