sou · GWB3125d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Annan statlig förvaltningsmyndighet lyder under regeringen, om myndigheten ej enligt denna regeringsform eller annan lag är myndighet under . Förvaltningsuppgift kan anförtros åt kommun. Förvaltningsuppgift kan överlämnas till bolag, förening, samfällighet, stiftelse, registrerat trossamfund eller någon av dess organisatoriska delar eller till enskild individ. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, skall det ske med stöd av lag. 7 § Ingen myndighet, ej heller eller kommuns beslutande organ, får bestämma, hur förvaltningsmyndighet skall i särskilt fall besluta i ärende som rör myndighetsutövning mot enskild eller mot kommun eller som rör tillämpning av lag. 8 § Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift får ej fullgöras av i vidare mån än som följer av grundlag eller riksdagsordningen. 9 § Tjänst vid domstol eller vid förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen tillsättes av regeringen eller av myndighet som regeringen bestämmer. Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva domartjänst, ämbete som lyder under regeringen, tjänst eller uppdrag såsom chef för myndighet som lyder under eller regeringen eller såsom ledamot av sådan myndighet eller dess styrelse, tjänst i närmast under statsråd eller tjänst såsom svenskt sändebud. Även i annat fall får endast den som är svensk medborgare inneha tjänst eller uppdrag, om tjänsten eller uppdraget tillsättes genom val av . I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha eller utöva tjänst eller uppdrag hos staten eller kommun uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som angives i lag. 10 § Grundläggande bestämmelser om statstjänstemännens rättsställning i andra hänseenden än som beröres i denna regeringsform meddelas i lag. 11 § Resning i avgjort ärende samt återställande av försutten tid beviljas av Regeringsrätten eller, i den mån det föreskrives i lag, av en lägre förvaltningsdomstol, när fråga är om ärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans. I annat fall beviljas resning och återställande av försutten tid av eller, i den mån det föreskrives i lag, av annan domstol som icke är förvaltningsdomstol. Närmare bestämmelser om resning och återställande av försutten tid kan meddelas i lag. 12 § Regeringen får medgiva undantag från föreskrift i förordning eller från bestämmelse som har meddelats med stöd av beslut av regeringen, om ej annat följer av lag eller beslut om utgiftsanslag. 13 § Regeringen får genom nåd eftergiva eller mildra brottspåföljd eller annan sådan rättsverkan av brott samt eftergiva eller mildra annat liknande av myndighet beslutat ingrepp avseende enskilds person eller egendom. När synnerliga skäl föreligger, får regeringen förordna att vidare åtgärd för att utreda eller lagföra brottslig gärning ej skall äga rum. 14 § Finner domstol eller annat offentligt organ att en föreskrift står i strid med bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning eller att stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid dess tillkomst, får föreskriften icke tillämpas. eller regeringen beslutat föreskriften, skall tillämpning dock underlåtas endast om felet är uppenbart. 1 § skall granska statsrådens tjänste- utövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål utfå protokollen över beslut i regerings- ärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden. Varje annat utskott och varje riksdagsledamot får hos skriftligen väcka fråga om statsråds tjänsteutövning eller handläggningen av regeringsärende. 2 § Det åligger att när skäl föreligger till det, dock minst en gång , meddela vad utskottet vid sin granskning har funnit förtjäna uppmärksamhet. kan med anledning därav göra framställning till regeringen. 3 § Den som är eller har varit statsråd får fällas till ansvar för brott i utövningen av statsrådstjänsten endast om han därigenom grovt har åsidosatt sin tjänsteplikt. Åtal beslutas av och prövas av . 4 § kan avgiva förklaring, att statsråd icke åtnjuter förtroende. För sådan förklaring, misstroende- förklaring, fordras att mer än hälften av ledamöter förenar sig därom. Yrkande om misstroendeförklaring upptages till prövning endast om det väckes av minst en tiondel av ledamöter. Det upptages icke till prövning från det att ordinarie val har ägt rum eller beslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda samlas. Yrkande avseende statsråd som efter att ha entledigats uppehåller sin befattning enligt 6 kap. 8 § får ej i något fall upptagas till prövning. Yrkande om misstroendeförklaring skall icke beredas i utskott. 5 § Riksdagsledamot får, enligt bestämmelser i riksdagsordningen, framställa interpellation eller fråga till statsråd i angelägenhet som angår dennes tjänsteutövning. 6 § väljer en eller flera ombudsmän att i enlighet med instruktion som beslutar utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Ombuds- man får föra talan i de fall som angives i instruktionen. Ombudsman får närvara vid domstols eller förvaltnings- myndighets överläggningar och har tillgång till myndighetens protokoll och handlingar. Domstol och förvaltningsmyndighet samt tjänsteman hos staten eller kommun skall tillhandagå ombudsman med de upplysningar och yttranden han begär. Sådan skyldighet åligger även annan, om han står under ombudsmans tillsyn. Allmän åklagare skall på begäran biträda ombudsman. Närmare bestämmelser om ombudsman finns i riksdags- ordningen. 7 § är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Närmare bestämmelser om finns i riksdagsordningen och i annan lag. Enligt vad som föreskrivs i sådan lag kan granskning avse också annan än statlig verksamhet. leds av tre riksrevisorer, som väljs av . Riksrevisorerna beslutar självständigt med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som skall granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen skall bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. Vid myndigheten finns också en styrelse, som utses av . Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till som riks- revisorernas granskningsrapporter och revisionsberättelser ger anledning till samt att besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 8 § Åtal för brott i utövningen av tjänst som ledamot av eller Regeringsrätten väckes i av ombudsman eller Justitiekanslern. prövar också om ledamot av eller Regeringsrätten enligt vad därom är föreskrivet skall skiljas eller avstängas från sin tjänst eller vara skyldig att Talan väckes av ombuds- man eller Justitiekanslern. 13 kap. Krig och krigsfara 1 § Kommer riket i krig eller krigsfara skall regeringen eller talmannen kalla till sammanträde. Den som utfärdar kallelsen kan besluta att skall sammanträda på annan ort än . 2 § Är riket i krig eller krigsfara, skall en inom utsedd krigsdelegation träda i ställe, om förhållandena kräver det. Om riket är i krig, meddelas förordnande att krigsdelegationen skall träda i ställe av ledamöter enligt närmare bestämmelser i riksdagsordningen. Innan förordnande meddelas skall samråd ske med statsministern, om det är möjligt. Hindras nämndens ledamöter av krigsförhållandena att samman- träda, meddelas förordnandet av regeringen. Om riket är i krigsfara, meddelas förordnande som sagts av leda- möter i förening med statsministern. För förordnande fordras därvid att statsministern och sex av nämndens ledamöter är ense. Krigsdelegationen och regeringen kan i samråd eller var för sig besluta att skall återtaga sina befogenheter. Krigsdelegationens sammansättning bestämmes i riksdags- ordningen. 3 § Medan krigsdelegationen är i ställe utövar den de befogenheter som annars tillkommer . Den får dock ej fatta beslut som avses i 12 § första stycket första punkten eller andra eller fjärde stycket. Krigsdelegationen beslutar själv om formerna för sin verksamhet. 4 § Är riket i krig och kan till följd därav regeringen icke fullgöra sina uppgifter, kan bestämma om bildande av regering och om regeringens arbetsformer. 5 § Är riket i krig och kan till följd därav varken eller krigsdelegationen fullgöra sina uppgifter, skall regeringen handha dessa i den mån den finner det behövligt för att skydda riket och slutföra kriget. Regeringen får ej på grund av första stycket stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till . 6 § Är riket i krig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning meddela sådana föreskrifter i visst ämne som enligt grundlag annars skall meddelas genom lag. Erfordras det även i annat fall med hänsyn till försvarsberedskapen, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning bestämma att i lag meddelad föreskrift om rekvisition eller annat sådant förfogande skall börja eller upphöra att tillämpas. I lag med bemyndigande som avses i första stycket skall noga angivas under vilka förutsättningar bemyndigandet får utnyttjas. Bemyndigande medför ej rätt att stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till . 7 § Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, skall 2 kap. 12 § tredje stycket icke tillämpas. Detsamma gäller om krigsdelegationen i annat fall har trätt i ställe. 8 § Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, kan regeringen med stöd av bemyndigande besluta att uppgift, som enligt grundlag ankommer på regeringen, skall fullgöras av annan myndighet. Sådant bemyndigande får icke omfatta befogenhet enligt 5 eller 6 §, om ej fråga är endast om beslut att lag i visst ämne skall börja tillämpas. 9 § Regeringen får ingå överenskommelse om vapenstillestånd utan att inhämta godkännande och utan att rådgöra med , om uppskov med överenskommelsen skulle innebära fara för riket. 10 § eller regeringen får icke fatta beslut på ockuperat område. På sådant område får ej heller utövas befogenhet som tillkommer någon i egenskap av riksdagsledamot eller statsråd. Det åligger varje offentligt organ att på ockuperat område handla på det sätt som bäst gagnar försvarsansträngningarna och motståndsverksamheten samt civilbefolkningens skydd och svenska intressen i övrigt. Icke i något fall får ett offentligt organ meddela beslut eller vidta åtgärd som i strid mot folkrättens regler ålägger någon rikets medborgare att lämna ockupationsmakten bistånd. till eller beslutande kommunala församlingar får ej hållas på ockuperat område. 11 § Är riket i krig, bör statschefen följa regeringen. Befinner han sig på ockuperat område eller på annan ort än regeringen, skall han anses hindrad att fullgöra sina uppgifter som statschef. 12 § Är riket i krig, får val till hållas endast efter beslut av . Är riket i krigsfara, när ordinarie val skall hållas, kan besluta att uppskjuta valet. Sådant beslut skall omprövas och därefter med högst mellanrum. Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelar av ledamöter förenar sig om det. Är riket till någon del ockuperat, när val skall hållas, beslutar de jämkningar av reglerna i 3 kap. som är påkallade. Undantag får dock ej göras från 3 kap. 1 § första stycket, 2 §, 6 § första stycket och 7–11 §§. Vad som sägs i 3 kap. 6 § första stycket, 7 § andra stycket och 8 § andra stycket om riket skall i stället gälla den del av riket för vilken val skall hållas. Minst en tiondel av alla mandaten skall vara utjämningsmandat. Ordinarie val, som till följd av första stycket icke hålles , skall hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigsfaran har upphört. Det åligger regeringen och talmannen att i samråd eller var för sig se till att de åtgärder som behövs härför blir vidtagna. Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits än när det annars skulle ha ägt rum, skall bestämma tiden för därnäst följande ordinarie val till den månad under fjärde eller femte året efter det först nämnda valet, då ordinarie val skall hållas enligt riksdagsordningen. 13 § Är riket i krig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, utövas beslutanderätten i kommunerna på sätt som anges i lag. Vi har uppdragit åt sju expert- och referensgrupper att närmare fördjupa sig i vissa frågor som rört vårt uppdrag. Här presenteras gruppernas ledamöter och uppdrag i den ordning som uppdragen lämnats. Olika former av normkontroll Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att ta fram förslag på olika modeller för normkontroll. Modellerna har avsett allt från mer begränsade inslag av normkontroll till mer långtgående exempel. Ledamöter: , justitieråd (ordförande), , numera professor, , professor, , professor, , generalsekreterare, , professor, samt från utredningens sekretariat, , numera hovrättslagman. Sekreteraruppgifterna fullgjordes av och , båda hovrättsassessorer. Bestämmelser i regeringsformen om domstolarna Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att lämna förslag på hur ett kapitel i regeringsformen om domstolarna skulle kunna utformas och vilka slags bestämmelser det bör innehålla. Ledamöter: , justitieråd (ordförande), , justitieråd, , regeringsråd, , numera departementsråd, , regeringsråd, , fil. dr, samt från utredningens sekretariat, , numera hovrättslagman. fullgjorde även sekreteraruppgifterna i gruppen. Den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att belysa innebörden av den kommunala självstyrelsen och att ta fram förslag på en ändrad grundlagsreglering. I gruppens uppgifter har också ingått att överväga alternativa förfaranden för att lösa konflikter mellan den statliga och den kommunala nivån. regeringsråd (ordförande), , docent, , förbundsjurist, samt från utredningens sekretariat, , kammarrättsråd, som också fullgjorde sekreteraruppgifterna. Gruppens uppgift har varit att lämna förslag till en förändrad reglering av normgivningsmakten. Ledamöter: , f.d. justitiekansler (ordförande), , numera ämnesråd, , regeringsråd, , f.d. justitieråd, samt från utredningens sekretariat, , numera hovrättslagman. Sekreterar- uppgifterna fullgjordes av , hovrättsassessor. Regeringsformens utformning och struktur Gruppen har bistått utredningen i frågor som rör regeringsformens språkliga och redaktionella utformning. Ledamöter: , kansliråd, , f.d. regeringsråd, och , f.d. justitieråd. Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att göra en allmän översyn av regeringsformens bestämmelser om krig och krigsfara. Gruppen har även behandlat bl.a. befogenheten att sätta in rikets försvars- makt samt frågan om det i regeringsformen bör införas regler som ger ökat handlingsutrymme för statsmakterna i civila kriser. Ledamöter: , hovrättspresident (ordförande), , professor, , regeringsråd, samt från utredningens sekretariat, , numera hovrättslagman. Sekreteraruppgifterna fullgjordes av , numera hovrättsråd. Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att inom ramen för utredningens översyn av regeringsformens språk och struktur se över bestämmelserna i 9 kap. om finansmakten i syfte att göra regleringen tydligare och ge kapitlet ett innehåll som bättre beskriver den nuvarande budgetprocessen. Ledamöter: , f.d. regeringsråd (ordförande), , f.d. departementsråd, , kanslichef, , numera expeditions- och rättschef, , f.d. justitieråd, samt från utredningens sekretariat , numera hovrättslagman, , kammar- rättsråd, och , hovrättsassessor. Sekreterar- uppgifterna fullgjordes av , hovrättsassessor. Uppdrag har lämnats till forskare och andra externa uppdragstagare inom främst de juridiska och stats- vetenskapliga områdena. Uppdragen har bl.a. avsett att närmare kartlägga och lämna förslag i olika frågor som omfattats av utredningens uppdrag. Här presenteras forskarna och deras uppdrag i den ordning som uppdragen lämnats. En kartläggning av utnämningsförfarandena i övriga europeiska länder Uppdraget har bestått i att genomföra en kartläggning av förfarandet vid utnämningen av högre statliga chefer i medlemsländer samt i och . Uppdraget har utförts av , fil. dr vid , . Uppdraget har bestått i att sammanställa och utvärdera erfaren- heterna av nationella folkomröstningar i 32 länder, däribland EU:s samtliga medlemsländer. I uppdraget har ingått bl.a. att redovisa den rättsliga regleringen och förekomsten av folkomröstningar i de aktuella länderna. Uppdraget har utförts av , fil. dr och lektor i statsvetenskap vid . En översikt av valsystemen i 25 länder I uppdraget har ingått bl.a. att redovisa vad som skiljer de undersökta ländernas olika valsystem åt och hur dessa skillnader påverkar exempelvis partisystem, valdeltagande och könsrepresentation. Uppdraget har utförts av , fil. dr i statskunskap vid . Kartläggning av forskning kring diskussionen om regeringschefens ställning I uppdraget har ingått att, mot bakgrund av det både i och i andra länder har hävdats att regeringschefens ställning stärkts , kartlägga forskningsläget i ett antal länder när det gäller diskussionen om regeringschefens ställning. Uppdraget har utförts av fil. och pol. mag. , samtliga vid vid . Uppföljning och utvärdering av personvalet Uppdraget har bestått i att göra en uppföljning och utvärdering av personvalet val till , landstingen och kommunerna samt i 1999 och val till . Erfarenheterna har jämförts med utvärderingar som gjorts av tidigare val. Uppdraget har utförts av , fil. dr i statskunskap vid . Uppdraget har bestått i att kartlägga hur bestämmelserna om regeringsbildning och misstroendeförklaring har tillämpats –2006 samt att analysera och diskutera vilka effekter en ändrad reglering skulle kunna få. Uppdraget har utförts av , docent i statskunskap och f.d. kanslichef i konstitutionsutskott. Medborgare och riksdagsledamöter tycker om demokratins spelregler Uppdraget har bestått i att analysera uppgifter om medborgarnas attityder till några demokratiförslag som tagits fram av . Uppdraget har utförts av , docent i statsvetenskap vid . Uppdraget har bestått i att sammanställa och utvärdera erfarenheterna av valdeltagande i de nationella valen och i valen till i EU:s samtliga medlemsländer. Även val i , , och behandlas. I uppdraget har vidare ingått att, i fråga om vissa av länderna, redovisa bl.a. aktuella tendenser när det gäller valdeltagandet och synen på betydelsen av ett högt valdeltagande. Uppdraget har utförts av , doktorand i statsvetenskap vid . Konstitutionella aspekter reform av Uppdraget har bestått i att genomföra en studie av reformen 1997 då blev en enda myndighet för sakdeparte- menten, Statsrådsberedningen och Förvaltningsavdelningen. I uppdraget har ingått att redogöra för olika organisationslösningar, att göra en bedömning av omorganisationens förhållande till grundlagen samt att diskutera eventuella behov av ändringar. Uppdraget har utförts av , numera professor i konstitutionell rätt vid . Analys av regeringsformen från ett könsperspektiv Uppdraget har bestått i att genomföra en övergripande analys av regeringsformen från ett könsperspektiv i syfte att bl.a. ge underlag för vidare överväganden rörande regeringsformens språkliga och strukturella utformning. Uppdraget har utförts av , fil. dr i statsvetenskap vid univer- sitet. Frågor om den kommunala självstyrelsen Uppdraget har bestått i att närmare analysera de för- och nackdelar som följer av om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun regleras genom en s.k. kompetenskatalog. Uppdraget har utförts av , universitetslektor vid . EU-stadgan om grundläggande rättigheter I uppdraget har ingått att närmare beskriva EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och att diskutera ett antal fråge- ställningar kopplade till stadgans eventuella kommande fördrags- status. Uppdraget har utförts av , numera professor i konstitutionell rätt, och , doktorand i konstitutionell rätt, båda vid . Analys av de rättsliga konsekvenserna av vissa grundlags- ändringar I uppdraget har ingått att analysera de rättsliga konsekvenserna av att begreppet ras utmönstras ur 2 kap. 15 § regeringsformen samt av att det i samma lagrum införs ett förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Uppdraget har utförts av , universitetslektor vid . Vidare har f.d. justitiekanslern , numera hovrättsrådet , hovrättsassessorn , doktoranden och jur.kand. utfört vissa utredningar och kartläggningar åt utredningen. Valsystem och representationseffekter – En jämförande studie av 25 länder (SOU 2007:40) av Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006 – Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ (SOU 2007:41) av Från statsminister till president? – regeringschef i ett jämförande perspektiv (SOU 2007:42) av , , och Regeringsformen ur ett könsperspektiv – En övergripande genomgång (SOU 2007:67) av med personval – Erfarenheter och utfall (SOU 2007:68) av Bestämmelser om domstolarna i regeringsformen (SOU 2007:69). Värdet av valdeltagande (SOU 2007:84) av Olika former av normkontroll (SOU 2007:85). Den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd (SOU 2007:93). Folkomröstningar i – Rättslig reglering och förekomst av folkomröstningar i 32 europeiska stater (SOU 2007:94) Normgivningsmakten (SOU 2008:42). Tre rapporter till (SOU 2008:43): Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter av och , – konstitutionella aspekter på det reformerade av samt Medborgare och riksdagsledamöter tycker om demokratins spelregler av Krisberedskapen i grundlagen – Översyn och internationell utblick (SOU 2008:61). Finansmakten (SOU 2008:115). Rapport från en referensgrupp Konferenser 21–och , , Behöver demokratin nya spelregler? Vid konferenserna presenterade forskare inom juridik och statsvetenskap den senaste forskningen rörande de centrala fråge- ställningarna i utredningens uppdrag och sin syn på behovet av reformer. Anföranden hölls av , , , , , , Drude Dahlerup, , , , , , , , , , , , , , , , , , , . Modéer, , , , , , , , , , och . Konferens , , Grundlagen – verktyg och symbol? Under konferensen diskuterades de centrala frågeställningarna i utredningens uppdrag med representanter för folkrörelser, ideella organisationer och intresseföreningar. Anföranden hölls av , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Konferens om valdeltagande, , , Hur höjer vi valdeltagandet? Under konferensen diskuterades olika frågor om val och valdeltagande. Anföranden hölls av , , , , , och . Konferens om demokrati, , , Nya spelregler för kommunerna? Under konferensen diskuterades frågor om den kommunala självstyrelsen och om behovet av ändrade regler för den kommunala demokratin. Anföranden hölls av , , , , , , och . Konferens om fri- och rättighetsregleringen i regeringsformen, , , Fri- och rättigheter i grundlagen – behöver regleringen förändras? Under konferensen diskuterades regeringsformens reglering av de grundläggande fri- och rättigheterna. Anföranden hölls av , , , och . SOU 2008: 125 Folkomröstning i ett europeiskt perspektiv, , Vid seminariet presenterade rapporten omröstningar i – Rättslig reglering och förekomst av folkomröstningar i 32 europeiska stater (SOU 2007:94). Statsministern, regeringen och – ett seminarium om relationer, , Vid seminariet presenterade och rapporterna Misstroendeförklaring och regeringsbildning – 2006 – Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ (SOU 2007:41) och Från statsminister till president? – regeringschef i ett jämförande perspektiv (SOU 2007:42). Personvalsinslaget i valsystemet – ett seminarium om partiernas och väljarnas inflytande, , (SOU 2007:68). rollen som personvalskandidat. Valsystem och valdeltagande i ett internationellt perspektiv, ,