sou · GWB348 · 2009-01-01 00:00:00 — Svensk sjöfågelinventering (landskap) Delprogrammet är den svenska delen av en internationellt samord- nad räkning av simfåglar, framför allt andfåglar, på övervintrings- områden. inventeras ett hundratal utvalda områden genom observationer från land eller med flyg av frivilliga observatörer. Kostnaden för var . I varje län finns ett program för regional miljöövervakning. Läns- styrelsen har en ledande roll, men i programmet innefattas även aktiviteter som inte är statligt finansierade. Den regionala miljö- övervakningen ska komplettera den nationella. Den samordnade regionala miljöövervakningen omfattar statligt finansierad miljöövervakning, där medlen fördelas via , annan uppföljning som finansieras via , t.ex. kalkningsuppföljning och uppföljning av Natura 2000-områden och skyddade områden, samordnad recipientkontroll genom vattenvårds- eller luftvårds- förbund, samfinansierad miljöövervakning med andra myndigheter, EU och ideella organisationer på det regionala planet. Syftet med den regionala miljöövervakningen är bl.a. att beskriva och värdera tillståndet i miljön i förhållande till uppsatta regionala och lokala miljömål och att ge underlag för uppföljning av regionala och nationella miljömål. De regionala miljöövervakningsprogrammen revideras för när- varande med avsikten att ta fram nya program för perioden – Kostnaderna för statens del (ur miljöövervakningsanslaget) av den regionala miljöövervakningen var för . Om man antar att samma fördelning gäller som för den nationella miljöövervakningen används ungefär 1/3 av summan till övervakning med relevans för havet. Hur mycket varje länsstyrelse exakt får och vad pengarna används till bygger på länsstyrelsernas egna program och planer och på en årlig anslagsframställan till . Vattenmyndigheterna är en del av länsstyrelsernas organisation. De bedriver inga egna undersökningar, men har däremot lagstad- gade skyldigheter att se till att det finns program för övervakning av vattenkvaliteten.TPF6FPT Programmen består av utvalda delar av den statliga miljöövervakningen, verksamhetsutövarnas recipient- kontroll m.m. Vattenmyndigheterna bidrar inte med finansiering. Alla som bedriver verksamhet eller vidtar åtgärder som kan befaras medföra olägenheter för människors hälsa eller påverka miljön ska dels kontrollera verksamheten för att motverka eller förebygga sådana verkningar, dels genom egna undersökningar eller på annat sätt hålla sig underrättad om verksamhetens eller åtgärdens påver- kan på miljön.TPF7FPT Verksamhetsutövarna ges därmed ett stort eget ansvar, även om tillsynsmyndigheten kan ingripa om inte verksam- hetsutövarna följer bestämmelserna om egenkontroll. Verksam- hetsutövare kan dessutom föreläggas att genomföra undersök- ningar enligt 26 kap. 22 § . Undersökningar av verk- samhetens effekter i miljön kallas för recipientkontroll. Det är ofta både praktiskt och kostnadseffektivt för verksam- hetsutövarna att genomföra gemensamma och samordnade under- sökningar när flera verksamheter påverkar samma vattenområde. Det ligger också i tillsynsmyndighetens intresse att undersökning- 5TP PT Riktlinjer för regionala miljöövervakningsprogram 2009–2014, remissversion , . 6TP PT Förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. 7TP PT Miljöbalk (1998:808) 26 kap. 19 §. arna genomförs samordnat. I många fall har verksamhetsutövarna gått samman i genomföra samordnad recipientkontroll. För kustvatten förekommer samordnad recipi- entkontroll och vattenvårdsförbund (eller kustvattenförbund) främst i . Den sammanlagda omfattningen av verksamhetsutövarnas reci- pientkontroll är betydande. Kostnaderna för recipientkontrollpro- gram i kustområdena uppgår till (tabell 3). Om även recipientkontrollen i sjöar och vattendrag skulle medräknas skulle beloppet sannolikt vara större. Tabell 3 Större recipientkontrollprogram i kustvatten. Angivna årliga kostnader är ungefärliga och gäller för perioden –2007. Årlig kostnad () vattenvårdsförbund (inkl. nedre ainnefattar också provtagning i sjöar och vattendrag bbeloppet något högre än vad som annars skulle vara fallet p.g.a. pågående försök kring kväverening har ett övergripande ansvar för tillsyn av verk- samheter som omfattas av regler. Det innebär att ska vägleda, samordna, följa upp och utvärdera tillsynsarbetet och även föreslå åtgärder för att utveckla TF FTP9,10TF FTP detsamma.TPF8FPT får meddela föreskrifter om verksamhetsutövares egenkontrollTPF FPTP och om innehåll och genomförande av program för övervakning av vattnets tillstånd i enlighet med ramdirektivet för vatten.TPF11FPT Undersökningar av miljöövervakningskaraktär som andra centrala myndigheter ansvarar för har enligt instruktionenTPF12FPT ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet och ska följa, utvärdera och hålla regeringen informerad om fiskresursernas tillstånd och utvecklingen inom fiskerinäringen. ska i fråga om sitt miljömålsarbete rapportera till och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. ska bidra till att miljökva- litetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård nås. har för räkning uppgifter inom den gemensamma fiskeripolitiken vad gäller insamling av uppgifter för utvärdering av fiskeresurserna och fiskerinäringen.13,14 driver datainsamlingsprogram enligt de krav EU stäl- ler. Undersökningarna består av ett flertal verksamheter och pro- jekt. De baseras både på yrkesfiskets fångster och provfiske i egen regi. De data som samlas in används även i det nationella miljö- målsarbetet. 8TP PT Förordning (2007:1052) med instruktion för . 9TP PT Förordning (1998:901) om verksamhetsutövares egenkontroll. 10TP PT Förordning (1998:901) om verksamhetsutövares egenkontroll. 11TP PT Förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. 12TP PT Förordning (2007:1045) med instruktion för . 13TP PT Rådet förordning (EG) nr 1543/2000 av om upprättande av en gemen- skapsram för insamling och förvaltning av uppgifter av grundläggande betydelse för den gemensamma fiskeripolitiken. 14TP PT Kommissionens förordning (EG) nr 1639/2001 av om upprättande av gemenskapens minimiprogram och utökade program för insamling av uppgifter om fiskeri- näring och om tillämpningsföreskrifter för rådet förordning (EG) nr 1543/2000. utför på uppdrag av uppfölj- ningar inom ramen för miljöövervakningen i sötvatten, som indi- rekt kan ha relevans för skydd och förbättring av havsmiljön. utför på uppdrag av några länsstyrelser, bl.a. läns- styrelsen i och i , fiskundersökningar. är i vissa fall utförare av undersökningar inom recipientkontrollprogram. Arbetet med datainsamling enligt EU:s krav och för rapportering inom ramen för miljömålsarbetet finansieras huvudsakligen med ramanslag samt bidrag från EU. uppgick kostnaderna för miljömålsarbetet till . Kostnaderna för datainsamling (EU-krav) uppgick till varav var bidrag från EU. Sammanlagt kostade arbetet med miljökvalitetsmålen och datain- samlingen . Kostnaderna för undersökningar som genomförde på uppdrag av andra aktörer uppgick till . Verksamheten är avgiftsfinansierad och medel kommer från en rad olika finansiärer såsom vattendomar, länsstyrelser, Naturvårdsver- ket, och kärnkraftsverk. Samtliga ovanstående kostnader omfattar verk- samhet i både söt- och saltvatten. En mindre del av övervakning görs på uppdrag av . Så långt det är möjligt samordnas alla undersökningar vad avser planering, uppläggning och utförande. har inte till uppgift, vare sig i instruktioner, regleringsbrev eller särskilda uppdrag, att bedriva sådan övervak- ning i miljön som har relevans för havsmiljön. I vissa fall gör beställningar för uppföljning och utvärdering av nitratdirektivetTPF15FPT och miljömålet Ingen övergödning. I samtliga fall handlar det dock om uttag från och bearbetningar av regional eller nationell miljöövervakning. Jordbruket genomför inga egna undersökningar. Enligt instruktionenTPF16FPT ska i den utsträckning det följer av föreskrifter, och i förekommande fall efter överenskom- melse med annan myndighet, bedriva tillsyns- och kontrollverk- samhet i fråga om bl.a. fiske och därtill anknuten verksamhet, jakt och annat ianspråktagande av naturresurser och skydd av miljö- och naturvårdsintressen. har särskilda uppgifter när det gäller utsläpp av olja och kemikalier samt dumpning till sjöss. genomför miljöövervakning med flygplan i form av såväl rutinspaning som pådrag, både nationella och internatio- nella inom olika ansvarsområden. Syftet är att se till att lagar och bestämmelser vid utsläpp av olja och kemikalier efterlevs och att djur- och naturskyddsområden fredas. 15TP PT Rådets direktiv /676/EEG av om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. 16TP PT Förordning (2007:853) med instruktion för . plan kompletteras med satellitbilder och övervakning med hjälp av fartyg. Riktad övervakning och tillsyn av gällande tillträdesbestämmel- ser för djur- och naturskyddsområden sker under förbudstid. Övriga naturvårdsbestämmelser övervakas huvudsakligen under fritidsbåtssäsongen. gör observationer av algblomning vid flyg- ningar över som rapporteras till Informationscentralen för egentliga vid i . Vid flyg- ningar, företrädesvis , inventeras även beståndet av säl längs landets kuster med hjälp av infraröd sensor. Resultatet av dessa inventeringar rapporteras till . Kontroll av algblomning och inventering av sälar sker om möjligt under ordinarie flygning. övervakning av miljön sker inom ramen för ordinarie anslag. Kostnaderna uppskattas till . har dock svårt att ange ett exakt belopp genom att de genomför arbetet till sjöss integrerat med andra arbetsuppgifter. Angivet belopp är därför en grov uppskattning. Det sker ingen samordning med miljö- övervakning. ska enligt instruktionenTPF17FPT arbeta aktivt för att säkra livsmedel av hög kvalitet, redlighet i livsmedelshantering och bra matvanor. För att kunna utföra dessa åtaganden ska Livsme- delsverket bl.a. utöva offentlig kontroll enligt livsmedelslagen, medverka i EU-arbetet och annat internationellt arbetet på 17TP PT Förordning (2007:1043) med instruktion för . livsmedelsområdet, genomföra utredningar och praktiska veten- skapliga undersökningar om livsmedel och matvanor, samt utveckla metoder för livsmedelskontrollen. analyserar regelbundet livsmedel för att under- söka förekomst och halt av pesticider och miljöföroreningar. Analysverksamheten sker dels inom ramen för den kontrollverk- samhet som bedrivs för de ämnen som är gränsvärdesatta och dels som riktade undersökningar. Verkets undersökningar berör ett flertal livsmedel inklusive fisk och skaldjur. Regelbundna analyser görs bl.a. av dioxiner, PCB och vissa klorpesticider. Det görs även regelbundet analyser av kvicksilver i fisk. Utöver dessa analyser görs beräkningar av hur stort intaget är hos vuxna och barn av olika ämnen. En avsevärd del av undersökningarna av miljöföroreningar i livsme- del och intagsberäkningar av dessa ämnen bekostas av Livsmedels- verkets egna anslag. Kostnaderna var sammanlagt , varav externfinansiering bidrog med . Analyser av organiska miljöföroreningar i bröstmjölk samt intagsberäkningar av miljöföroreningar i maten är en del av den miljöövervakning som finansierar. var kostnaderna för dessa undersökningar . Kontrollverksamheten, dvs. undersökningar för att kontrollera att halten av ett ämne inte överskrider gränsvärdet, sker harmoniserat med EU och har ingen koppling till miljööver- vakning. Övriga riktade undersökningar samordnas med miljööver- vakningen främst i de fall bidrar ekonomiskt. Det gäller särskilt organiska miljöföroreningar i bröstmjölk (se ovan). Enligt instruktionenTPF18FPT har ansvar för över- gripande miljömålsfrågor som avser kulturmiljön. Riksantikvarie- ämbetet ska bl.a. leda och delta i arbetet med att bygga upp kun- skapen om kulturmiljöer, kulturminnen och kulturföremål. Enligt lagen (1998:950) om kulturminnen m.m. har Riksantikva- rieämbetet överinseende över kulturminnesvården i landet, som bl.a. omfattar skydd av fasta fornlämningar, till exempel skepps- vrak. De undersökningar som genomför har främst karaktären av kartläggningar (dvs. de upprepas inte regel- bundet). Undersökningarna finansieras huvudsakligen av Riksantikvarieäm- betet. undersökningar har för det mesta inte samordnats med miljöövervakning. I instruktionen för SjöfartsverketTPF19FPT anges bl.a. att en av huvudupp- gifterna är att svara för sjögeografisk information inom verkets ansvarområde (sjökartläggning) samt att verket ska svara för sam- ordning av sjögeografisk information inom . 18TP PT Förordning (2007:1184) med instruktion för . 19TP PT Förordning (2007:1161) med instruktion för . genomför sjökartläggning, dvs. djupmätningar, för att täcka sjöfartens behov av säkra leder. Undersökningarna är inte miljöövervakning i meningen att de upprepas regelbundet. Sjökartläggningen finansieras helt via de farledsavgifter som han- delssjöfarten betalar. Kostnaderna för var . Undersökningarna är inte samordnade med miljöövervakning. Enligt instruktionenTPF20FPT är Statens maritima museer en central myndighet för statens museer med sjöhistorisk inriktning. Myn- digheten har till uppgift att bevara och främja brukandet av samt bygga upp kunskaperna om det maritima kulturarvet. Statens maritima museer bedriver inte i egentlig mening någon miljöövervakning, dvs. undersökningar som upprepas regelbundet. Däremot bedriver man maritimt inriktad arkeologisk uppdrags- verksamhet, forskning och utvecklingsarbete. Utredningar och undersökningar genomförs enligt lagen (1988:950) om kulturmin- nen m.m. inför olika exploateringsprojekt. Statens maritima museer utför olika former av kulturmiljöun- dersökningar i syfte att utreda hotbilder mot fornlämningar under vatten. 20TP PT Förordning (2007:1198) med instruktion för Statens maritima museer. Statens maritima museer förfogar över ett arkiv med kända läm- ningar under vatten och har tillsammans med en databas () över såväl fornlämningsskyddade som yngre lämningar. Denna databas genomgår en integrering med digitala fornlämningsregister FMIS. Myndigheten bedriver undersökningsverksamhet på uppdragsbasis, dvs. finansierat av andra. Det förekommer inte någon samordning. Enligt instruktionenTPF21FPT ska ansvara för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. har utfärdat föreskrifter om att det vid kärntekniska anläggningar ska utföras omgivningskontroll enligt program som utarbetas av Statens strålskyddsinstitut.TPF22FPT Enligt regleringsbrevet ska ansvara för att det bedrivs ett miljöövervakningsprogram för strål- ning med avseende på tillstånd och förändringar i den yttre miljön och i bebyggd miljö. Krav på radioaktiva mätningar och rapportering av dessa ingår i både Helsingforskonventionen och . deltar i arbetet. 21TP PT Förordning (2006:524) med instruktion för . 22TP PT Statens strålskyddsinstituts föreskrifter om skydd av människors hälsa och miljön vid utsläpp av radioaktiva ämnen från vissa kärntekniska anläggningar (SSI FS 2000:12). Inom Strålskyddsinstitutets nationella miljöövervakningsprogram övervakas radionuklider i ytnära havsvatten, sediment i öppet hav och i fisk. Syftet är att följa upp det nationella miljömålet Säker strålmiljö, ge underlag för rapportering till internationella konven- tioner och fördrag samt ge underlag för nödvändiga åtgärder och för information till allmänheten. Omgivningskontroll runt kärntekniska anläggningar omfattar radionuklider i sediment och biologisk material (flera olika orga- nismgrupper). Det nationella miljöövervakningsprogrammet för strålning finansi- eras inom myndighetens anslag. Kostnaden för havsmiljön upp- skattas till för . Omgivningskontrollen runt kärntekniska anläggningar utförs och finansieras av verksamhetsutövarna. Den totala kostnaden upp- skattas till , varav större delen rör havs- miljön. Samordning förekommer med SGU vid sedimentprovtagning och med vid provtagning av fisk och musslor. geologiska undersökning (SGU) Enligt instruktionenTPF23FPT har SGU till uppgift att tillhandahålla geolo- gisk information framför allt för områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk och totalförsvar. SGU ska i detta syfte undersöka, dokumentera och beskriva geologi. SGU ska vidare ansvara för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, 23TP PT Förordning (2007:1318) med instruktion för geologiska undersökning. SOU 2008:48 Bilaga 5 rapportering och information i fråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. SGU har enligt regleringsbrevet ett särskilt uppdrag när det gäller havsmiljödata. Myndigheten ska analysera befintliga insamlade data om havsbottnarnas geologi i enlighet med Aktions- plan för havsmiljön.TPF24FPT Uppdraget ska genomföras i samråd med och redovisas . SGU bedriver som en del av sitt ordinarie uppdrag kartering av de geologiska förhållandena på svenskt kontinentalsockelområde, såväl territorialhav som ekonomisk zon. I detta ingår att beskriva bildade sediments utbredning och undersöka dessas inne- håll av näringsämnen, grundämnen och miljögifter. Resultaten kan användas som utgångspunkt för nationell, regional och lokal miljö- övervakning. SGU utför på uppdragsbasis återkommande övervakning av sedimentens innehåll av näringsämnen och miljögifter, dels natio- nellt på uppdrag av , dels regionalt på uppdrag av länsstyrelser och kustvattenvårdsförbund, dels lokalt på uppdrag av kommuner och industrier. Den nationella miljöövervakningen av sediment startade och genomförs med ett intervall . SGU bedriver även forskning som i vissa fall ligger nära miljö- övervakning. Ett exempel på detta är SGU:s undersökning om utbredning och förekomst i sedimenten av de numera förbjudna och mycket giftiga organiska tennföreningar som använts i främst båtbottenfärger. De geologiska karteringarna av havsbottnarna finansieras via myn- dighetens egna anslag. Kostnaderna för var cirka 14 miljo- ner kronor. Inom uppdragsverksamheten genomfördes maringeologiska underökningar för . 24TP PT Aktionsplan för havsmiljön. 5563 (2006). Samordning sker främst inom de uppdrag där är finansiär. Även när det gäller uppdrag inom regional miljöövervak- ning och lokal recipientkontroll (som rådgivare, utförare och/eller utvärderare) sker en viss samordning genom att SGU är datavärd för sediment och tar emot data från nationell och regional övervak- ning och i viss utsträckning även lokala undersökningar. Samordningen består främst i att SGU på olika sätt deltar i upp- byggnad, genomförande och utvärdering av undersökningar av sediment, oavsett om de sker nationellt, regionalt eller lokalt. Det är inte lika tydligt hur samordningen med övrig miljöövervakning ser ut. Enligt instruktionenTPF25FPT ska inhämta och förmedla kunskaper om landets meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska för- hållanden. Övergripande mål för är enligt regleringsbrevet att genom forskning, uppföljning och analys ta fram den kunskap som behövs för att genomföra och förnya insatser för att nå miljö- kvalitetsmålen. bedriver regelbunden övervakning av havsmiljön i utsjöom- råden. Undersökningarna genomförs och täcker östra , och upp till . I genomförs undersökningar endast (). Vid de mätstationer som besöks mäts fysikaliska, kemiska och biologiska variabler i vattenmassan. Provtagnings- och analysverksamheten är ackrediterad av SWEDAC. stödjer också med fysikaliska och kemiska mätningar i samband med fiskeundersökningar. 25TP PT Förordning (2007:1053) med instruktion för . Data används för uppföljning av miljökvalitetsmålen nationellt och för internationellt arbete inom HELCOM, OSPAR och EEA. Data används även för modellutveckling och validering och kom- mer med stor sannolikhet att användas för att uppdatera modellba- serade prognoser för bl.a. algblomning . Det finns även kopplingar till arbete inom klimatområdet. samlar in satellitdata i nära realtid bl.a. för övervakning av algförekomst. Satellitdata utgör ett viktigt komplement till prov- tagningen från fartyg. gör dessutom beräkningar av atmosfärsdeposition över land och vatten och tillförsel av näringsämnen från land till hav. Provtagningen från fartyg i utsjöområden kostade . Merparten av detta finansierades av . Natur- vårdsverket bidrog med . Satellitdata används för flera olika ändamål, och det finns ingen fördelning som anger hur stora kostnaderna är för data som används för övervakning av algförekomst. betalade 49 mil- joner kronor för svenskt deltagande i () . EUTMETSAT sköter det operativa arbete med satelliter och data för de meteorologiska instituten i . finansierar basverksamheten för luftdeposition och till- rinning genom att tillhandahålla data, modeller och kompetens medan slutprodukten finansieras av genom myn- dighetsuppdrag. utsjöundersökningar är en del av natio- nella miljöövervakningsprogram. Undersökningarna följer därmed revideringar av programområdet Kust och hav. En nordisk utblick – miljöövervakning, kartläggningar och datahantering i , och Texten i denna bilaga bygger på två underlagsrapporter om miljö- övervakning m.m. i NorgeTPF1FPT respektive DanmarkTPF2FPT som utredningen beställt. Utredningen har muntligen inhämtat information om från miljöcentral (SYKE) och havsforsk- ningsinstitut. I delar fem direktorat (Direktoratet for naturforvaltning, , Riksantikvaren, Statens forurensingstilsyn och Strålevernet) under Miljøverndepartementet på ansvaret för miljöövervakningen generellt. Statens fourensningstilsyn har resultatansvar gentemot departementet för alla de fem direktora- tens arbete. Inom regeringen har Miljøverndepartementet det övergripande ansvaret för miljöövervakning i marin miljö. Kyst- og fiskeridepartementet är sektordepartement med ansvar för förvalt- ningen av de biologiska resurserna. Det finns två huvudsakliga genomförare av norsk marin miljö- övervakning. Det är Norsk institutt for vannforskning (), som är huvudansvarig genomförare (operativt) av övervakningen av den miljön i fjordar och kustvatten, och det norska havs- forskningsinstitutet, som är huvudansvarig för genomförandet i öppna farvatten. 1TP PT Skei, . miljøovervåkning i – organisering, gjennomføring, koordinering, datatilgjengelighet, forskningsbasis og ressursbruk. (Redovisning av ett upp- drag utlagt av ). 2TP PT Ærtbjerg, . Dansk marin miljøovervågning. (Redovisning av ett upp- drag utlagt av ). I är det som har ansvaret inom regeringen för det nationella miljöövervakningsprogrammet (Det Nationale Program for og Naturen). De ekonomiska ramarna avtalas normalt för en programperiod , men justeringar kan förekomma . Övervakningsprogrammet leds av en kommitté (udvalg). Miljøundersøgelser (DMU) har genom ett avtal (resultatkontrakt) med det överordnade ansvaret för övervakningssystemets etablering och genomförande samt för den samlade rapporteringen. Till varje delprogram finns en styr- grupp och ett ämnescentrum () vid DMU. Regionala miljöcentrum är utförare av övervakningen i sötvatten och i kust- nära områden. Mellan varje regionalt miljöcentrum och upprättas ett avtal (resultatkontrakt) om utföran- det av miljöövervakningen. De regionala miljöcentrumen kvalitets- säkrar data och levererar dem vidare till de nationella databaserna hos ämnescentrumen. DMU bedriver övervakningen av luftkvali- tet, atmosfärisk deposition och utsjöområden i egen regi. I är det som har det huvudsakliga ansvaret inom regeringen. Under ministeriet finns ett forsknings- institut, miljöcentral, som har ett samordningsansvar för finsk miljöövervakning. När det gäller ansvaret för att genomföra den övervakningen är ansvaret delat mellan miljö- central (kustvatten) och (utsjöom- råden). Därutöver har ansvar för övervakningen av fiskbestånd. Kustövervakningen som miljöcentral ansvarar för utförs till stor del av regionala miljöcentraler som lyder under Mil- jöministeriet. De tar prover, utför analyser och rapporterar till en databas som är gemensam för de regionala miljöcentralerna och miljöcentral.