sou · GXB388 · 2009-11-02 00:00:00 — tillsatte regeringen den så kallade som skulle studera kärnenergins möjligheter och konsekvenser. bildades AB Atomenergi som ett slags joint venture mellan staten, de tekniska högskolorna och industrin. AB Atomenergi skulle syssla med forskning och utveckling av den fredliga användningen av kärnkraften. gick den tekniska utvecklingen av den fredliga användningen av kärnenergin mycket snabbt. Regeringen var starkt motiverad att satsa på användningen av atomenergin och däri- genom befria från behovet av import för att trygga den inhemska energiförsörjningen1. hade en kraftig tillväxt i ekonomin och efterfrågeökningen på energi, inte minst el, var stor . En fortsatt ökad tillväxt i ekonomin var önskvärd men skulle innebära ännu större energibehov. Miljöintresset i landet hade vaknat och motståndet mot att bygga ut vattenkraften började ta fart. fanns det en politisk vilja att bryta olje- beroendet; av energin kom från olja . Genom att främja uppbyggandet av ett kärnkraftsprogram såg man en möjlighet till ekonomisk tillväxt utan att importen av olja skulle behöva öka. undvek man att bygga ut fler älvar. Tillståndet att driva första kärnreaktor, den s.k. R1- reaktorn vid i , utfärdades av Medicinalstyrelsen enligt strålskyddslag, sedan Radio- fysiska institutionen hörts. antog lagen (1956:306) om rätt att utvinna atomenergi m.m. (atomenergilagen). 1 Se prop. Ett av atomenergilagens ursprungliga syften var att i kontrollerade former främja införandet och användningen av kärnkraft2. togs landets första kärnkraftsreaktor i drift. Reaktorn ligger i utanför och var i produktiv drift fram . är en kraftvärmereaktor som producerade dels elkraft, dels fjärrvärme till . , , bildade staten och ASEA ett gemen- samt företag, AB ASEA-Atom, för att konstruera och bygga upp kommersiella kärnkraftverk. Statens andel av företaget köptes senare av ASEA. Kärnkraftsreaktorn , som togs 1972, var av ASEA-Atoms konstruktion och den första kommersiella reaktorn, efter försöksreaktorn i , som levere- rade el i . Det finns tio kärnkraftsreaktorer i produktiv drift i . Sju av dessa är så kallade kokarvattenreaktorer (BWR) av svensk konstruktion (ASEA ATOM) och tre är tryckvattenreaktorer (PWR) av amerikansk konstruktion (). I nedanstående tabell redovisas de kärnkraftsreaktorer som finns i . Tillstånden för innehav och drift av samtliga kärn- kraftsreaktorer gäller tillsvidare utan någon begränsning i tiden, med ett undantag. Undantaget gäller kraftvärmeverk vars drifttillstånd enligt dåvarande atomenergilagen var tidsbegränsat. kraftvärmeverk har tillstånd enligt för service- drift av reaktorn. Tillståndet enligt gäller till och med utgången av år 2020.3 De två reaktorerna i stängdes respektive 2005. 1956:176, s. 41. 3Nacka tingsrätt, mål nr M 2094-07. SOU 2009:88 Kärnkraftens utbyggnad i producerade de tio reaktorerna 61,3 TWh4, vilket utgjorde av elproduktion det året.5 Kärnkraften producerar normalt 60–. Tillståndshavarna har gjort investeringar i sina reaktorer i syfte att kunna höja den termiska effekten för respektive reaktor. Tillstånd enligt kärntekniklagen att höja effekten har beviljats för reaktorerna 3, och . Ytterligare effekthöjningar planeras för kärnkraftsreaktorerna. Nedanstående tabell visar samlat planerade effekthöjningar i de svenska kärnkraftverken. 4Månatlig elstatistik – EN108, SCB. 5Energiförsörjningen i , Kortsiktsprognos , ER 2009:11. Kärnkraftens utbyggnad i 2009:88 Planerade effekthöjningar i de svenska kärnkraftverken Livslängden för kommersiella kärnkraftsreaktorer varierar beroende på reaktortyp och drifthistoria. Planering sker nu för att möjliggöra drift av de svenska reaktorerna . finns, enligt kraft- industrin, kunskap om hur alla viktiga delar i ett kärnkraftverk kan bytas, varför även livslängd kan vara realistiskt för flertalet svenska reaktorer7. Sådana livslängdsförlängningar har redan beslutas för många reaktorer i världen. I till exempel där tillstånden normalt är begränsade till den ursprungligen analyserade livslängden har tillsynsmyndigheten, Nuclear Regulatory Commission (NRC), beslutat om förlängd drifttid upp till för drygt 50 av de amerikanska reaktorerna. Som villkor gäller bland annat att det vid berörda anläggningar finns väl utvecklade program för hantering av degradering till följd av åldring av komponenter och byggnadsstrukturer. NRC bereder nu ansökningar om tillstånd till sådana livslängdförlängningar för ytterligare 17 reaktorer. Principen för säkerhetsmässiga uppgraderingar av de svenska reaktorerna har varit att tillståndshavaren bedriver en successiv förbättringsverksamhet genom anläggningsändringar samt speciella insatser i samband med identifierade problem. 6Den elektriska effekten varierar med hänsyn till kylvattentemperaturen, generatoreffekten och hur mycket el som förbrukas för drift av vissa system vid en kärnkraftsreaktor. Den elektriska effekten för respektive reaktor anges mot den bakgrunden i ungefärliga siffror. 7Energimyndigheten räknar i sin långsiktsprognos 2006 med livslängd. följd av den s.k. silhändelsen i reaktor 18 och moderniseringsbehoven i reaktor 1 konstaterade emellertid både kärnkraftsindustrin och tillsynsmyndigheten, dåvarande (), att det fanns behov av tydligare regler för säkerhetsförbättringar och moderniseringar. Detta ledde till att SKI beslutade om nya föreskrifter om konstruktion och utförande av kärnkraftsreaktorer9. Föreskrifterna gäller åtgärder som krävs för att upprätthålla och utveckla säkerheten i konstruktionen och utförandet av kärnkraftsreaktorer i syfte att, så långt det är rimligt med beaktande av bästa möjliga teknik, förebygga radiologiska olyckor. Föreskrifterna omfattar även bestämmelser om tekniska och administrativa åtgärder. Föreskrifterna baseras på senare års drifterfarenheter och resultat av säkerhetsanalyser, resultat från forsknings- och utveck- lingsprojekt, samt den senaste utvecklingen av Internationella atomenergiorganets, , säkerhetsstandarder och de industri- standarder som tillämpades vid uppförandet av anläggningarna. Syftet med föreskrifterna är att driva på och styra upp industrins moderniseringsprogram så att reaktorerna ska kunna motsvara moderna säkerhetskrav . Omfattande moderniseringsprogram genomförs nu vid samtliga reaktorer till följd av de skärpta säkerhetskraven. Nuvarande reaktortyper är baserade på en relativt sett ung tek- nologi. Betydande utveckling pågår internationellt för att ta fram än mer driftsäkra och ekonomiskt konkurrenskraftiga reaktor- koncept. IEA10:s studie Perspectives11 bedömer 8Vid uppstarten efter planerat driftstopp för underhåll och bränslebyte öppnades obefogat en av reaktorns säkerhetsventiler. Detta startade automatiskt både reaktorhärdens nödkylsystem och reaktorinneslutningens sprinklersystem. Ångstrålarna från säkerhetsventilen ryckte sönder en del av värmeisoleringsmaterialet vilket ledde till att pumparna till sprinklersystemet höll på att sättas igen vilket i sin tur hade kunnat få till följd att nödkylningssystemet för reaktorn upphört att fungera. 9Numera föreskrifter om konstruktion och utförande av kärn- kraftsreaktorer (SSMFS 2008:17). 10The () är en mellanstatlig organisation som fungerar som energipolitisk rådgivare till 28 länder, däribland . IEA bildades under oljekrisen –1974. är ett av de länder som grundade organisationen. 11Energy Technology Perspectives 2008, Scenarios and Strategies to 2050, är rapporter som ges ut vart annat år med information om nya energiteknologier. Den senaste utgåvan publi- cerades . att s.k. Generation III, eller Gen III-reaktorer är kommersiellt tillgängliga . Gen III är utvecklade efter (TMI) och har extra säkerhetsåtgärder. Man har i vissa av dessa nya reaktortyper, benämnda Gen III+, infört passiva säkerhetssystem, dvs. sådana som aktiveras genom naturlagar snarare än de elektriska eller mekaniska anordningar som använts. Målet har varit att reducera behovet av mänskliga ingripanden. I konstruktions- förutsättningarna har även ingått att eliminera haverisekvenser som kan leda till stora utsläpp och på så sätt reducera behovet av skyddsåtgärder. IEA bedömer att Gen III + kan vara tillgänglig för kommersiell drift . offereras dock flera reaktor- typer med inbyggda passiva säkerhetssystem. Parallellt med att reaktorer av typ Gen III tas i kommersiell drift, har man redan påbörjat forskningen på reaktorer av Gen IV- typ. Dessa reaktorer är av en helt annan typ än Gen-II- och Gen III-reaktorerna. Utvecklings- och verifieringstiden som krävs blir därför lång innan dessa når kommersiell tillämpning. Bland de Gen IV-reaktorer som utvecklas finns s.k. högtemperatur- reaktorer med en utloppstemperatur på runt 1 vilket ger hög verkningsgrad för elproduktion. Detta gör denna reaktortyp också till en stark kandidat för processer som kräver hög temperatur som t.ex. vätgasproduktion. Sådana processer är viktiga eftersom de även täcker andra energibehov än elkraft t.ex. transport, uppvärm- ning, avsaltning av havsvatten. IEA bedömer att nästa utvecklingssteg, Gen IV-reaktorer, skulle kunna vara i kommersiell drift . Dessa reaktortyper kommer att utnyttja energiinnehållet i bränslet mycket effektivare än dagens reaktorer, vilket skulle göra kärnkraften uthållig vad gäller tillgång på bränsle. Aktörer på kärnenergimarknaden är huvudsakligen , och . Dessa bolag som äger olika andelar i de tre bolag som har tillstånd att inneha och driva kärnkraftsreaktorerna i – , och . har ägarandelar i samtliga tre tillståndshavarbolag och är moderbolag till . är moderbolag till och som är ett dotterbolag till är moderbolag till grupp AB som äger av . Ägarstrukturen i kärnkraftindustrin framgår av följande schema: Kärnkraftsreaktor, Ägare, Aktieägare REAKTOR FORSMARK 1, 2 och 3 REAKTOR 1, 2 OCH 3 REAKTOR 1, 2, 3 OCH 4 3 Kärnkraften inom EU Inom EU producerar 16 länder el med hjälp av kärnkraft. Samman- lagt är 151 kärnkraftsreaktorer i drift, varav tio stycken i (se nedanstående tabell). Den installerade eleffekten i är drygt 135 000 MW. är det land som har flest reaktorer följt av och . enda reaktor () ska enligt anslutningsfördrag till EU1 permanent stängas av . Till skillnad mot i är den vanligaste typen av reaktor inom EU PWR (Pressurized Water Reactor), av reaktorerna är av denna typ.2 1Europeiska Unionens officiella tidning nr L 236, 23/09/2003, s. 944–945. 2Nuclear Reactors in the World, Series No 2, 2008 Edition, . Kärnkraften inom EU SOU 2009:88 Antal reaktorer och installerad effekt (netto) för respektive land (EU+Schweiz), Källa: () Som figuren nedan visar är de flesta reaktorer mellan 20 och . Den äldsta är och finns i och heter Oldbury 1. Den yngsta återfinns i och heter Cernavoda 2. Åldersfördelning av reaktorer i drift i , 42 41 40 39 38 37 36 35 34 33 32 31 30 29 28 27 26 25 24 23 22 21 20 19 18 17 16 15 14 13 12 11 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 Källa: (). Kärnkraften har stått och står för en betydande andel av den el som produceras både inom och inom EU. Inom EU (+Schweiz) producerades el varav producerades i kärnkraftverk. Kärnkraftsproducerad el i EU ut- gjorde alltså av den totala mängden producerad el.3 är det land som producerar mest el inom EU följt av . producerade knappt el varav drygt var kärnkraftsproducerad. Motsvarande siffra för var respektive . hamnar på en sjunde plats när det gäller producerad el (knappt ) och på en tredje plats när det gäller kärnkraftsproducerad el.4 har som beskrivits ovan en hög andel kärnkrafts- producerad el, . och har också höga andelar. andel av kärnkraftsproducerad el var för (se även kapitel 2). Mellan åren 1986–2007 har andelen varierat mellan 39–. 3Baserat på statistik från EuRostat . 4Baserat på statistik från EuRostat . arna till denna stora variation är variationer i driftklar kärnkrafts- kapacitet och att vattenkraften varierar mycket i sin produktion beroende på om det är torrår eller våtår.5 byggs ytterligare fyra kärnkraftsreaktorer inom EU, se nedanstående tabell. I och byggs reak- torer av typen PWR med en eleffekt på respektive 1 600 MW. Dessa väntas vara 2011–2012. Källa: (). 3.2Kärnkraften och EU:s mål för energi- och miljöpolitiken 3.2.1Kärnkraften och EU:s klimatpolitik Vid Europeiska rådets toppmöte fattades ett ban- brytande beslut om en integrerad klimat- och energipolitik. I centrum för beslutet stod ett övergripande klimatmål i form av ett unilateralt åtagande om att minska unionens utsläpp av växthus- gaser till 2020 jämfört med , vilket inom ramen för en internationell överenskommelse skulle skärpas till . I syfte att kunna leva upp till detta mål antog också en omfattande energihandlingsplan för åren 2007–2009. Denna slog fast att EU:s energipolitik vilar på tre pelare; kon- kurrenskraft, miljömässig hållbarhet samt försörjningstrygghet. I handlingsplanen sattes även mål på på EU- nivå för energieffektivisering och förnybar energi. Handlingsplanen behandlar också fullbordandet av den inre marknaden för energi, försörjningstrygghetsmekanismer och utveckling av energiteknik. har Europeiska kom- missionen lagt fram förslag i linje med målsättningarna under de tre 5 Baserat på Energimyndighetens Officiella Energistatistik. Det gäller framför allt det s.k. tredje inre marknadspaketet för el och gas, klimat- och energipaketet där direktivet för främjande av förnybar energi ingår samt den stra- tegiska energiöversynen om försörjningstrygghet. Det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångs- punkt för den svenska energipolitiken . EU:s långsiktiga ambition med klimatpolitiken är att den genom- snittliga temperaturökningen i världen inte ska överstiga två grader jämfört med den förindustriella temperaturen.6 Utsläppshandel för koldioxid inom EU inleddes för att få ner utsläppen på ett kostnadseffektivt sätt. Systemet omfattar cirka 13 000 anläggningar inom industriproduktion och energitillförsel. Reduktionen av utsläppen bestäms inom unionen av det tak som bestäms av unionen för de sektorer som ingår i handelssystemet. De totala utsläppsminskningarna kan därmed endast påverkas genom en förändring av utsläppstaket för hela EU, dvs. förändringarna av utsläppen genom en enskild åtgärd påverkar inte de totala utsläppen såvida inte taket ändras.7 3.2.2Kärnkraften och EU:s förnybarhetsdirektiv Enligt EU:s så kallade förnybarhetsdirektiv8 ska andelen förnybar energitillförsel öka till . För del är målet att öka andelen förnybar energi från till 49 pro- cent. Direktivet ger även möjlighet för olika former av handel med förnybar energi. En ökad elproduktion från kärnkraft kan inte användas för att uppnå detta mål eller handlas med inom direktivets ramar. 3.2.3Kärnkraften och EU:s energieffektiviseringsmål ska i enlighet med och rådets direktiv /32/EG om effektiv slutanvändning av energi och om energi- tjänster sätta upp ett vägledande mål om energi- effektivisering till 2016. I och med energipropositionen 2008/09:163 6The target – Information reference document. EG Science, . 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi, s. 18. 8Europaparlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upp- hävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140 av , s. 16). bedömer regeringen att uppfyllt kraven i Europaparlamen- tets och rådets direktiv /32/EG om effektivare slutanvändning av energi och om energitjänster. I enlighet med direktivet har ett vägledande mål om energieffektivi- sering till 2016. bedömer att en ökad elpro- duktion från kärnkraften inte kommer att inverka på målupp- fyllelsen.9 Vid energirådsmötet antog rådet en ambition om att öka energieffektiviteten inom unionen för att uppnå ett besparingsmål på av EU:s tillförda energi jämfört med beräkningar för år 202010. Detta mål har inte konkretiserats tydligare men regeringen har i energipropositionen föreslagit ett mål om effektivare energianvändning . Målet ska uttryckas som en minskning av energiinten- siteten, dvs. den tillförda energin per BNP-enhet. Detta mål nås således genom åtgärder som leder till effektiv tillförsel och slut- användning av energi. Enligt Energimyndighetens bedömning kan en ökad elproduktion från kärnkraft försvåra måluppfyllelsen.12 9Energimyndighetens yttrande till , mål nr M 2635-07, Ansökan om tillstånd enligt till utökad och ändrad verksamhet vid kärn- kraftverk m.m., dnr 440-09-1183. 10Se även och rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemen- skapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020. 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi. 12Energimyndighetens yttrande till , mål nr M 2635-07, Ansökan om tillstånd enligt till utökad och ändrad verksamhet vid kärn- kraftverk m.m., dnr 440-09-1183. 4Tidigare ställningstaganden om kärnkraftens utnyttjande stod de politiska partierna i landet i huvudsak bakom satsningen på kärnkraft. Frågor om säkerheten vid reaktordrift och vid hantering av radioaktivt avfall uppmärk- sammades redan vid kärnkraftens införande i Sverige1 men kom att spela en mer avgörande roll för kärnkraftsutbyggnaden först en bit in . En mera restriktiv inställning till kärnkraftens utnyttjande växte fram . Riskerna i samband med hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall betonades starkt. beslöt att inga beslut att bygga ut kärn- kraften utöver elva reaktorer borde fattas förrän ett nytt allsidigt beslutsunderlag, innefattande bl.a. forskningsresultat, utvecklings- tendenser och säkerhetsfrågor, hade förelagts riksdagen2. beslutade på grundval av regeringens proposition om energihushållningen3 att kärnkraftsprogrammet t.o.m. skulle begränsas till befintliga kärnkraftslägen och att sammanlagt 13 reaktorer skulle byggas. Nya riktlinjer för energipolitiken avseende tiden fram till omkring lades fram i prop. 1978/79:115. Enligt proposi- tionen borde kärnkraftsprogrammet begränsas till tolv reaktorer. Någon utbyggnad därutöver skulle inte komma i fråga. beslutade emellertid att skjuta upp ett beslut om kärnkraftens fortsatta utnyttjande i avvaktan på utfallet av en folk- omröstning i kärnkraftsfrågan som skulle äga rum . 1956:176, s. 43. 1973: 1, bil. 15, NU 49, rskr. ställningstaganden om kärnkraftens utnyttjande 4.21980 års proposition om vissa energifrågor – den sista reaktorn i skulle stängas Sedan en rådgivande folkomröstning i kärnkraftsfrågan hållits lade regeringen fram en proposition om vissa energi- frågor4. Propositionen innehöll bl.a. förslag till vissa allmänna riktlinjer för energipolitiken med utgångspunkt i resultatet av den rådgivande folkomröstningen. beslut med anledning av propositionen innebar att vissa allmänna riktlinjer för den framtida energipolitiken lades fast5. Dessa riktlinjer innebar bl.a. att ingen kärnkraftsutbyggnad skulle äga rum utöver de tolv reaktorer som vid tiden för riksdagsbeslutet var i drift, var färdiga att tas i drift eller var under uppförande. Vidare angavs att kärnkraften skulle avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Säker- hetsaspekter ska avgöra i vilken ordningsföljd reaktorerna tas ur drift. I regeringens proposition bedömdes reaktorernas tekniska livslängd vara . , som ansåg det vara nödvän- digt att ange den tidsperiod inom vilken avvecklingen skulle ske, uttalade därför att den sista reaktorn i skulle stängas . Slutligen uttalade att bestämmelser angående antalet reaktorer och avvecklingsperiodens längd borde införas i lagstiftningen på kärnkraftsområdet. 4.31984 års kärntekniklag – en lagreglering av högsta antalet reaktorer ansågs obehövlig Sedan de energipolitiska riktlinjerna enligt proposition lagts fast av skedde en viss samordning av lagstiftningen på kärnkraftsområdet genom den alltjämt gällande lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen), som trädde i kraft . I förarbetena till kärntekniklagen6 berördes behovet av lagstiftning beträffande antalet reaktorer och avveck- lingsperiodens längd. Enligt förarbetena var emellertid en lagregle- ring av antalet reaktorer obehövlig, eftersom den frågan omfattades 1979/80:170. 5Näringsutskottets betänkande NU 1979/80:70, rskr. 1983/84:60, s. 59. ställningstaganden om kärnkraftens utnyttjande av riktlinjer för den framtida energipolitiken. Beträffan- de avvecklingsperiodens längd angavs att en lagreglering om detta borde anstå tills alla frågor som behöver regleras vid en avveckling var klarlagda. delade den uppfattning som redovisades i propositionen7. 4.4Förbudet mot nya kärnkraftsreaktorer och förbudet mot vissa förberedelseåtgärder trädde i kraft För att klargöra att de av beslutade energipolitiska rikt- linjerna låg fast föreslog regeringen att det i kärntekniklagen skulle införas ett förbud mot att uppföra nya kärnkraftsreaktorer. Förbudet utformades genom en bestämmelse i lagen om att tillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor inte får meddelas8. Förbudet trädde i kraft . Enligt kärntekniklagen avses med en kärnkraftsreaktor en anläggning för utvinning av kärnenergi9. Begreppet innefattar således varje anläggning där en självunderhållande kärnreaktion utnyttjas för energiutvinning. Utanför lagen faller anläggningar där kärnomvandling sker på annat sätt, exempelvis i acceleratorer för produktion av radioaktiva isotoper. I anläggningar av detta slag sker inte någon självunder- hållande kärnreaktion och de innehåller heller inte några upplag- rade energimängder. Förbudet gäller uppförandet av en kärnkraftsreaktor. Till begreppet uppförande hör i första hand uppförande av de bygg- nader vari anläggningen ska vara inrymd, främst reaktorinne- slutning, reaktorbyggnad och turbinbyggnad. Dessutom måste grundarbeten i marken för sådana byggnader anses så nära förknippade med byggnadernas uppförande att de bör hänföras till begreppet uppförande. Det första spadtaget bör därför räknas som startpunkt för uppförandet. Förberedelseåtgärder dessför- innan faller därmed utanför begreppet uppförande10. med förbudet mot att meddela tillstånd att uppföra en kärnkraftsreaktor infördes ett förbud i kärntekniklagen mot att 7Näringsutskottets betänkande NU 1983/84:17, rskr. 8Jfr 5 a § kärntekniklagen. 9Jfr 2 § kärntekniklagen. 1986/87:24, s. 6. ställningstaganden om kärnkraftens utnyttjande vidta sådana förberedelseåtgärder som direkt syftar till att uppföra kärnkraftsreaktorer inom landet. I förarbetena till lagen betonades det att förbudet mot förberedande åtgärder inte fick inkräkta på möjligheterna att fortlöpande bedriva tekniskt utvecklingsarbete, som bl.a. kan vara av betydelse för säkerheten vid kärnkraftverken. Förbudet fick inte heller inverka på svenskt deltagande i inter- nationellt samarbete på det kärntekniska området. Förbudet var straffsanktionerat. För straffansvar krävdes det enligt förarbetena att gärningsmannen hade ett direkt syfte att uppföra en viss kärn- kraftsreaktor inom landet11. 4.5Ställningstaganden om kärnkraften och 1997 – den bortre 2010-gränsen slopas I regeringens proposition 1991 som riks- dagen ställde sig bakom angavs att frågan om när kärnkrafts- avvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgörs av resultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljö- acceptabel kraftproduktion och möjligheterna att bibehålla inter- nationellt konkurrenskraftiga elpriser. ställningstagande i anledning av proposi- tionen En uthållig energiförsörjning innebar bland annat att ställde sig bakom regeringens förslag att de två kärn- kraftsreaktorerna i skulle stängas och att något årtal då den sista kärnkraftsreaktorn i ska tas ur drift inte borde fastställas12. 4.6Lag om kärnkraftens avveckling införs Som ett ytterligare led i de tidigare beslutade riktlinjerna för energipolitiken antog regeringens förslag till lag om kärnkraftens avveckling.