sou · GXB354 · 2009-06-17 00:00:00 — får vägra att registrera ett område som älgskötselområde eller besluta om avregistrering, om området inte uppfyller dessa krav eller om förvaltningen av älgen inte sker i enlighet med föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av denna lag. 1 Senaste lydelse 1994:626. Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs. beslut enligt 33 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut enligt 12 § får inte överklagas. Utan hinder av bestämmelserna i andra stycket får ett område registreras som licensområde med tilldelning av 1.ett valfritt djur , om det finns särskilda skäl för en sådan registrering, eller 2.en älgkalv , om området har en sammanhängande areal av . Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från första och tredje styckena. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från denna paragraf. ska inom länet övervaka och följa upp älgförvaltningen. beslut enligt 33 § om registrering av licensområde får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut enligt 12 § samt övriga beslut enligt 33 § får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Föreskrifter om överklagande av sådana beslut som fattats av en myndighet med stöd av ett bemyndigande enligt denna lag meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft såvitt avser 33 a § och såvitt avser 33 och 54 §§. 2 Senaste lydelse 1995:65. förordning om ändring i jaktförordningen (1987:905) Härigenom föreskrivs i fråga om jaktförordningen (1987:905)3 dels att 3 och 52 c §§ ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 3 a och 3 b §§ ska betecknas 3 c4 och 3 d §§, dels att rubriken närmast före 7 § ska ha följande lydelse, dels att den nya 3 d samt 5 a, 7, 52 b, 52 d §§, bilaga 2 och punkt 11) i bilaga 4 ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya bestämmelser, 3 a och 3 b §, av följande lydelse. ska upprätta ett program för viltförvaltningen i länet. beslutar om inrättande av älgförvaltningsområden i länet. Inom ett sådant område ska en älgförvaltningsgrupp bestående av fem ledamöter utses av . ska fastställa en förvaltningsplan för älgförvaltningområdet. Den som ansöker om regi- Den som ansöker om regi- strering av licensområde för strering av älgskötselområde ska älgjakt eller av älgskötselområde betala en avgift enligt före- skall betala en avgift enligt före- skrifter som meddelas av Natur- skrifter som meddelas av Natur- 3Förordningen omtryckt 2000:1216. 4Tidigare 3 c § upphävd genom 2000:1216. 5Tidigare 3 d § upphävd genom 2000:1216. För områden som registrerat för jakt efter älg eller kronhjort skall jakträttshavaren anmäla jaktresultatet till efter jakttidens utgång, även om inte något djur har fällts. Om älg eller kronhjort fälls i andra fall än som avses i första stycket skall jakträttshavaren anmäla detta till efter jakttidens utgång eller, om djuret fälls med stöd av särskilt tillstånd, efter det att djuret fälldes. För områden som registrerat för jakt efter älg eller kronhjort ska jakträttshavaren anmäla jaktresultatet till efter jakttidens utgång, även om inte något djur har fällts. Vid älgjakt ska anmälan dock alltid ske inom efter det att ett djur har fällts. Om älg eller kronhjort fälls i andra fall än som avses i första stycket ska jakträttshavaren anmäla detta till efter jakttidens utgång eller, om djuret fälls med stöd av särskilt tillstånd, efter det att djuret fälldes. Föreskrifter om licensjakt och registrering av älgskötselområden 1. registrering av licensområde 1. älgförvaltningsområde och för älgjakt och älgskötselområde, 2. licens för jakt efter älg och 2. licens för jakt efter kron- 3.kronhjortsområde och kronhjortsskötselområde, 4.länsstyrelsens prövning i ärenden som avses i 1–3. För varje län finns en älg- För varje län finns en älg- vårdsfond som bildas av de älg- vårdsfond som bildas av de älg- avgifter som skall betalas enligt avgifter som ska betalas enligt 52 b och 52 c §§. 52 b §. För en vuxen älg som fälls För en älg som fälls ska jakträttshavaren betala en avgift avgift som fastställs av länsstyr- enligt föreskrifter som meddelas Ur älgvårdsfonden får enligt föreskrifter som meddelas av lämna bidrag till kostnaderna för administration av jakten, däribland 1. registerhållning som avser områden som registrerats för jakt 2. tilldelning av djur inom om- 2. underlag för förvaltningen råden som registrerats för jakt efter av älg, samt 3. viltvård, information och utbildning i jaktliga frågor. I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. I fråga om följande beslut enligt denna förordning gäller dock 1. att beslut enligt 3 § andra 1. att beslut enligt 3 b §, 4 §, om stycket 2, 4 §, om beslutet avser beslutet avser annat än regi- annat än registrering av kron- hjortsområde, 6 §, 9 § andra och 6 §, 9 § andra och tredje styckena, 12 a § tredje stycket, 15 §, 21 § stycket, 15 §, 21 § andra stycket, andra stycket, 30 §, 36 § 38 §, 39 § stycket, 47 § stycket, 47 § första stycket och stycket och 52 d § samt Natur- 52 d § samt vårdsverkets beslut i ett över- beslut i ett överklagat ärende klagat ärende inte får över- inte får överklagas, 2. att andra beslut av polismyndighet än sådana beslut som avses under 1 får överklagas hos , samt 3. att andra beslut av läns- 3. att andra beslut av läns- styrelsen än sådana beslut som styrelsen än sådana beslut som avses under 1 eller som avser av- avses under 1 eller som avser av- 6Senaste lydelse 2002:551. 7Senaste lydelse 2008:1412. gift enligt 52 b och 52 c §§ får överklagas hos . gift enligt 52 b § får överklagas hos . Tider för jakt efter älg Licensjakt efter älg och jakt efter älg inom älgskötselområde: Den särskilda jakttiden ska, i fråga om licensområden som avses i 33 § andra stycket och tredje stycket 2 jaktlagen (1987:259) och älgskötselområden, av bestämmas till en eller flera perioder som tillsammans omfattar minst . Om det finns särskilda skäl får inom licensområden som avses i 33 § andra stycket jaktlagen besluta att under viss del av jakttiden jakt endast får bedrivas efter vuxen älg av visst kön eller efter kalv. För områden som är belägna i på renbetesfjällen, i ovanför odlingsgränsen och i sameby samt i ovanför lappmarksgränsen får i respektive län besluta om en jakttid som understiger om det behövs med hänsyn till renskötseln eller snöförhållandena. För licensområden som avses i 33 § tredje stycket 1 jaktlagen ska jakttiden vara eller den som bestämmer. Områden som allmänheten brukar använda för friluftsändamål kan undantas från jakt under sön- och helgdag samt dag före sön- och helgdag. Beslut om den särskilda jakttiden ska fattas efter hörande av viltvårdsnämnden. Jakttiden ska ta sin början i: Malung-Sälens kommun, kommun, , kommun och de delar av kommun som ligger norr om sjön och de delar av kommunen som ligger norr om väg 45 väster om tätorten 8 Senaste lydelse 2007:1242. Övriga delar av landet Jakten efter älg får inte pågå efter den 28 (29) februari. Jakten efter älgkalv: För jakt som sker utan licens och som endast avser älgkalv ska jakttiden vara eller den som bestämmer. Jakttidens början ska vara densamma som för licensjakten. Skyddsjakt se bilaga 4 punkt 11. Tider för jakt efter älg Jakttiden för älg inom älgskötselområde börjar i: med uppehåll från den 24 sep- kommun och de delar av kommun som ligger norr om sjön och de delar av kommunen som ligger norr om väg 45 väster om tätorten Övriga delar av landet Jakten efter älg får inte pågå efter den 28 (29) februari. För områden som är belägna i på renbetesfjällen, i ovanför odlingsgränsen och i sameby samt i ovanför lappmarksgränsen får i respektive län begränsa jakttiden om det behövs med hänsyn till renskötseln eller snöförhållandena. Jakt efter älgkalv på områden som ej är registrerade som älgskötselområden får ske eller den som bestämmer. Jakttidens början ska vara densamma som för Skyddsjakt se bilaga 4 punkt 11. Jakt för att förebygga skador av vilt – den särskilda älg- skrivit annat får älg som upp- träder vid fält med oskördad gröda inom registrerat älgskötsel- område jagas, om det behövs för skrivit annat får älg som upp- träder vid fält med oskördad gröda inom registrerat älgskötsel- område jagas, om det behövs för Denna förordning träder i kraft utom såvitt avser bilaga 2 och 4 som träder i kraft . Äldre föreskrifter om licensjakt på älg ska dock gälla till . 9 Senaste lydelse 2007:68. 1Uppdraget och dess genomförande Utredningen ska enligt sina direktiv (dir. 2008:63) se över den nuvarande älgförvaltningen och lämna förslag till de förändringar eller förenklingar som behövs för att skapa en förvaltningsmodell för älg som syftar till en ekosystembaserad lokal förvaltning. Förvaltningen ska vara anpassad till såväl älgstammens demografi som de lokala ekologiska förutsättningarna. Målet ska vara en produktionsanpassad älgjakt med en livskraftig älgstam av hög kvalitet där stammen på lång sikt är i balans med betesresurserna och där älgstammens storlek genom lämplig avskjutning är anpassad till betestillgången, de areella näringarna, trafiksäkerheten och rovdjursstammarna. Utredningen ska också se över det nuvarande systemet för samråd om älgjakten. Utredningen ska vidare föreslå vilka underlag som bör ligga till grund för beslut om hur många älgar som får skjutas samt i vilka former besluten bör fattas. Översynen ska utgå från tidigare utredningsförslag, men utredaren ska även överväga om det med ett bättre beslutsunderlag eller liknande är möjligt att nå syftet genom andra mindre ingripande förändringar än vad som föreslagits. En enkel, rättssäker och kostnadseffektiv administration ska eftersträvas. Direktiven finns i sin helhet i bilaga 1. Utredningen inledde sitt arbete med insamling av fakta kring älgen, skogen, administrationen m.m. genom möten med företrädare för , , , Nationella och . deltog utredningen också vid länsstyrelsernas årliga jaktkonferens och Svenska Jägareförbundets jaktvårdskonsulentdagar. Uppdraget och dess genomförande ningen undertecknarna av det s.k. ramförslaget och övriga intressenter möjlighet att ge sin syn på hur en ny älgförvaltning bör organiseras. Utredningen träffade då representanter för , , , , , , , , vilka alla undertecknat ramförslaget. Även representanter för , , och deltog i sådana möten. Utredningen har också besökt i . I bilaga 2 finns en sammanställning över utredningens möten. Utöver dessa möten har utredningen tagit emot en rad skrivelser och det har också varit möjligt för alla och envar att lämna sina synpunkter på en bättre älgförvaltning via utredningens hemsida. Utredningen har genomfört en enkätundersökning bland länsstyrelserna och viltvårdsnämnderna, se bilaga 3–4. Inom ramen för utredningens uppdrag har vid Skogsmästareutbildningen i genomfört ett examensarbete där hon bl.a. tittat på de lokala samråden och älgskötselområden. Delar av hennes resultat finns redovisade i kapitel 5. Utredningen har haft fem sammanträden med experterna, varav ett tvådagarssammanträde i internatform. I ett antal inledande kapitel redovisar utredningen bakgrundsfakta om gällande rätt (kapitel 2), älgstammen (kapitel 3), skogen (kapitel 4) och dagens älgförvaltning (kapitel 5). I kapitel 6 finns en beskrivning av skillnaderna mellan norra och när det gäller skogsbruket, viltet och jakten och i kapitel 7 finns en kort redogörelse för älgförvaltningen i och samt en jämförelse av förutsättningarna för sådan förvaltning i dessa länder och i . De utgångspunkter utredningen haft för sitt arbete redovisas i kapitel 8. Utredningens överväganden och förslag finns därefter samlade i kapitel 9 och konsekvenserna av dessa behandlas i kapitel 10. 2Gällande rätt och tidigare förslag till älgförvaltning kan sägas bestå av flera olika delar och kan också ha skilda utgångspunkter. Viltvård är åtgärder som syftar till att gynna vilda djur och fåglar och där ingår även älgen. Med älgförvaltning avses bl.a. regleringen av jakten på älg, att anpassa jakten efter tillgången. I detta kapitel redovisas de regler som gäller för älgförvaltning både avseende jakt och i det vidare perspektivet där älg är en del i viltvården. Även annan reglering kan ha betydelse för älgens livsbetingelser t.ex. den som gäller skogen, miljön m.m. men den berörs endast i den mån den kan anses ha betydelse för utredningens uppdrag. 2.1Nuvarande reglering av älgförvaltningen Jakten efter älg regleras av jaktlagen (1987:259), jaktförordningen (1987:905) samt föreskrifter och allmänna råd om administration av jakt efter älg, kronhjort och stora rovdjur m.m. (NFS 2002:19). Även myndighetens föreskrifter och allmänna råd om jakt och statens vilt och om vilthägn och inhägnader för handelsträdgårdar m.m. för att förebygga skador av innehåller vissa bestämmelser som kan ha betydelse för älgens förvaltning (NFS 2002:18 och 2002:20). Av jaktlagen följer vem som har jakträtt. I 10 § anges att fastighetsägaren har jakträtten på den mark som hör till fastigheten. Det finns särskilda regler när det gäller samernas rätt att jaga och också bestämmelser som reglerar jakträtten på vägar, allmänt vatten och samfälligheter. Staten har jakträtten på viss angiven mark. Gällande rätt och tidigare förslag till älgförvaltning lagen framgår också markägarens och jakträttshavarens ansvar för viltvården. Av 33 § framgår att jakt efter älg endast får ske efter licens av och inom ett område som har registrerat (licensområde). Detta gäller inte om jakten endast avser älgkalv. Ett licensområde ska vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägra att registrera ett område som licensområde eller besluta om avregistrering om området inte medger avskjutning av minst ett vuxet djur . Regeringen har bemyndigats att meddela föreskrifter om undantag från kravet på licens. Av 3 § jaktförordningen framgår att ett område som har sådan storlek och arrondering att det medger vård av en i huvudsak egen älgstam får registreras som älgskötselområde och inom ett sådant sker jakten efter älg utan licens. Av jaktförordningens 7 § följer att meddelar föreskrifter om registrering av licensområde för älgjakt och älgskötselområde samt licens för jakt av bl.a. älg. Med stöd av detta har i sina föreskrifter (2 §) angett att ansökan om licensområde för älgjakt ska göras hos i det län i vilket området eller större delen av detta är beläget. I föreskrifter finns vidare vissa bemyndiganden för . Dessa är bl.a. följande: 1.Om det finns skäl med hänsyn till skötseln av älgstammen får föreskriva att viss del av tilldelningen ska fällas inom del av det registrerade området. 2.Om det finns särskilda skäl får besluta om ytterligare villkor för jakten. I jaktförordningens bilaga 2 anges att ska bestämma jakttiden för älg inom vissa ramar. För vissa angivna områden får besluta om en kortare jakttid med hänsyn till renskötseln eller snöförhållandena. Älgskötselområde (3 § 2 st. 1 jaktförordningen) Av 3 § jaktförordningen framgår att ett område som har sådan storlek och arrondering att det medger vård av en i huvudsak egen älgstam av får registreras som älgskötselområde. Inom ett älgskötselområde sker jakten efter älg utan licens. För älgskötselområde ska det finnas en skötselplan. Jakttiden bestäms av läns- Gällande rätt och tidigare förslag till älgförvaltning styrelsen till en eller flera perioder som tillsammans omfattar minst . A-område (33 § 2 st. jaktlagen) Områden som tål en avskjutning av minst ett vuxet djur får registreras som s.k. A-område där beslutar hur många älgar som får fällas. Jakttiden bestäms av till en eller flera perioder som tillsammans omfattar minst . Om det finns särskilda skäl får besluta att under viss del av jakttiden jakt endast får bedrivas efter vuxen älg av visst kön eller efter kalv. Älgtilldelningen kan avse en gemensam tilldelning för flera områden, s.k. samlicens. Ett tilldelningsbeslut kan även avse den totala avskjutningen inom ett eller flera områden än ett jaktår, s.k. storlicens. B-område (33 § 3 st. 1 jaktlagen) Områden som inte uppfyller kraven för A-områden kan om det finns särskilda skäl registreras för tilldelning av ett valfritt djur (vuxen älg eller kalv) s.k. B-område. Jakttiden är eller den som bestämmer. E-område (33 § 3 st. 2 jaktlagen) Områden som har en sammanhängande areal av minst 20 ha får registreras som licensområde för tilldelning av en älgkalv , s.k. E-område. Jakttiden bestäms av till en eller flera perioder som tillsammans omfattar minst . Samernas jakt på älg Av 25 § rennäringslagen framgår att en medlem i sameby har rätt att jaga på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna när renskötsel är tillåten där. Detsamma gäller medlem i sameby som tillfälligt uppehåller sig inom annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel. De samebyar som har Gällande rätt och tidigare förslag till älgförvaltning betesrätt ovanför odlingsgränsen, fjällsamebyarna, har som licensområde byns hela betesområde ovanför odlingsgränsen. Inom detta större licensområde registreras särskilda licensområden omfattande den privatägda marken. beslutar om registrering av licensområdena och om tilldelning av älg till respektive område. gör vid tilldelningen en skälighetsbedömning där en fördelning sker av den totala älgtilldelningen för hela betesområdet ovanför odlingsgränsen mellan å ena sidan samebyn och å andra sidan övriga jakträttshavare. Av jaktförordningen framgår att den som jagar är skyldig att betala viltvårdsavgift. Avgiften är och gäller för ett jaktår. Avgiften betalas till ett postgirokonto som disponeras av Kammarkollegiet och influtna medel bokförs på viltvårdsfonden. ska underrättas om vilka som betalat avgiften. För de vuxna älgar som fälls ska jakträttshavaren betala en avgift som bestäms av enligt föreskrifter som meddelas av . Avgifterna varierar mellan länen där har den lägsta avgiften, , och den högsta, . I bilaga 5 finns en sammanställning över avgifterna i samtliga län för /2009. Om fler älgar fällts än vad som följer av en licens ska därutöver en särskild avgift betalas, för en vuxen älg och för en kalv. Sådan avgift ska dock inte betalas om älgen eller dess värde förklaras förverkat eller om det är uppenbart oskäligt att kräva ut en avgift. Avgifterna för fällda älgar ska bilda en älgvårdsfond. Ur älgvårdsfonden får lämna bidrag till kostnaderna för administration av jakten såsom registerhållning, tilldelning av djur, viltvård, information och utbildning i jaktliga frågor. Regeringen beslutar om överföring av medel från älgvårdsfonderna till viltvårdsfonden och det beloppet är av varje fällavgift. Bakgrunden till älgvårdsfonden är den viltskadefond som fram till tillfördes fällavgifterna för älg, kronhjort och dovhjort. Ur fonden ersattes skador som älg, kronhjort eller dovhjort orsakat på jordbruksgrödor eller på trädgårdsodlingar men lämnades också bidrag till förebyggande av sådana skador, administration av jakten samt till viltvård, information och utbild- Gällande rätt och tidigare förslag till älgförvaltning ning i jaktliga frågor. Möjligheten att få ersättning för skador orsakade av älg, kronhjort eller dovhjort upphörde och då avskaffades också fällavgifterna för kronhjort, dovhjort och årskalv av älg. Fällavgifterna för vuxen älg tillförs därefter länsvisa älgvårdsfonder. Av jaktlagen framgår markägarens och jakträttshavarens ansvar för viltvården. I viltvården ingår att genom särskilda åtgärder sörja för att viltet får skydd och stöd och att anpassa jakten efter tillgången på vilt. Markägaren och jakträttshavaren svarar för att åtgärderna utförs och anpassningen sker. Några tvångsmedel för att förmå markägarna och jakträttshavarna att uppfylla sina skyldigheter finns inte. En överdriven viltvård som leder till att mängden vilt blir alltför stor kan dock innebära att det finns skäl för s.k. skyddsjakt för att minska risken för trafikolyckor eller för allvarliga skador av vilt. I avtalet om upplåtelse av rätt till jakt har markägaren och jakträttshavaren möjlighet att komma överens om ytterligare faktorer av betydelse för viltvården inom det upplåtna området. I skogsvårdslagen (1979:429) finns regler om att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om den hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vid skötseln av skog, såsom i fråga om hyggens storlek och utläggning, beståndsanläggning, kvarlämnande av träd och trädsamlingar, gödsling, dikning och skogsbilvägars sträckning. För att tillgodose sådana intressen får föreskrifter meddelas om förbud mot avverkning och andra skogsbruksåtgärder på skogliga impediment. Föreskrifter får också meddelas om de åtgärder som ska vidtas för det fall föreskrifterna inte följs. har meddelat föreskrifter, och allmänna råd, om bl.a. skyddszoner, träd, trädsamlingar och döda träd som kan påverka tillgången på foder. Enligt lagen (2000:592) om viltvårdsområden kan två eller flera fastigheter sammanföras till ett viltvårdsområde i syfte att främja viltvården genom en samordning av jakten och åtgärder till skydd Gällande rätt och tidigare förslag till älgförvaltning och stöd för viltet. Ägarna till fastigheterna bildar en viltvårdsområdesförening. Den som på grund av upplåtelse har rätt att under jaga på en fastighet som ingår i ett viltvårdsområde ska på begäran som huvudregel antas som medlem i viltvårdsområdesföreningen. beslutar om bildandet av ett viltvårdsområde. För att ett viltvårdsområde ska få bildas krävs att bildandet främjar vården av den eller de viltarter som samordningen avser, är lämpligt med hänsyn till områdets belägenhet och omfång samt medges av en majoritet av fastighetsägarna inom området. Majoriteten ska utgöra minst fyra femtedelar av antalet fastighetsägare och dessa ska äga minst fyra femtedelar av viltvårdsområdets areal. Ett viltvårdsområde får inte omfatta mark, där samebyarna har rätt till jakt enligt rennäringslagen när det är fråga om mark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition eller mark på renbetesfjällen. För annan mark, där samebyarna har rätt till jakt enligt rennäringslagen, får denna rätt inte inskränkas genom att ett viltvårdsområde bildas. kan fatta långtgående beslut. Ett exempel är att föreningen i den utsträckning det är förenligt med jaktlagstiftningens bestämmelser om jakttider och om tillstånd till jakt – om det behövs med hänsyn tagen till viltvården – får besluta att älg, kronhjort och dovhjort samt rådjur och annat småvilt får jagas inom hela viltvårdsområdet oberoende av fastighetsgränserna, s.k. områdesjakt. Den kan vidare besluta att all jakt ska ske som gemensamhetsjakt. Om områdesjakt ska bedrivas får en viltvårdsområdesförening besluta om avskjutningens omfattning och inriktning vilken när det gäller älgjakt måste ske inom de ramar som licens eller älgskötselplan anger. ska företräda föreningen. Medlemmarnas rätt utövas på stämma. I de centrala frågorna som exempelvis beslut om områdesjakt och gemensamhetsjakt samt upplåtelse har endast fastighetsägarna rösträtt. Varje fastighetsägare har då en röst om inte någon sådan medlem begär att röstetalet i stället ska beräknas efter fastighetens areal. Varje medlem har en röst i övriga frågor. Ingen får rösta för mer än en femtedel av det röstetal som företräds på stämman. Det är som efter ansökan beslutar om bildande av ett viltvårdsområde. I samband med bildandet prövar och fastställer stadgarna. I många frågor får beslut av viltvårdsområdesföreningens stämma eller styrelse överklagas till . Allmän förvaltningsdomstol prövar beslut. Gällande rätt och tidigare förslag till älgförvaltning Som framgått är det som beslutar om registrering av licensområden och älgtilldelningen inom sådana områden. Inför beslutet om älgtilldelning sker samråd i två olika former.