sou · GXB347 · 2009-12-14 00:00:00 — Vi har i vår kartläggning och genomgång av sådana styrmedel valt att utgå från syftet med dem, vilket är att göra arbetsmiljön till ett konkurrensmedel. Vi har intagit en ickerestriktiv inställning för att kunna fånga upp alla sådana styrmedel eller åtgärder som kan eller skulle kunna förstärka de marknadsmässiga motiven för arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. En särskild fråga är hur relevanta sådana styrmedel är inom den offentliga sektorn. Även om myndigheter och andra organ inom den sektorn inte direkt konkurrerar med varandra i sina respektive verksamheter konkurrerar de emellertid ofta om samma arbetskraft. Det kan naturligtvis ifrågasättas vilken roll staten ska ha när det gäller marknadsorienterade styrmedel. Om marknadskrafterna fungerar så kan de förväntas att av sig själva styra mot det som är bäst för verksamheten och arbetsmiljön. I begreppet marknadsorienterade styrmedel ligger per definition närmast att utnyttja de s.k. fria marknadskrafterna till att lyfta fram arbetsmiljöfrågorna. Det är emellertid ingen tvekan om att effekterna av marknadskrafterna 32 SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel kan påverkas genom olika åtgärder som lyfter fram och förstärker dessa krafter. Vi kommer att återkomma till statens roll under våra överväganden. Redan nu kan påminnas om att vårt förslag i delbetänkandet att införa en ny modell för arbetsmiljötillsyn, baserat på den danska modellen för tillsyn, innebär att koppla ett marknadsorienterat styrmedel (visandet av tillsynsresultat mot en marknad) till den offentliga tillsynen. I fortsättningen av det här kapitlet beskriver vi sådana marknadsorienterade styrmedel som används eller har redovisats i litteraturen och forskningen eller på annat sätt. Våra källor är litteratur- och forskningssammanställningar, webbplatser, konferenser och studiebesök, t.ex. till . Vår ambition har varit att hitta och beskriva så många relevanta styrmedel av den här karaktären som möjligt, som underlag och inspiration för våra överväganden och förslag. Inom den begränsade ram som en sådan här utredning har till sitt förfogande kan en sådan redovisning av naturliga skäl dock inte bli fullständig eller uttömmande. 3.2 Certifiering I utredningens delbetänkande (avsnitt 2.3.2 och bilaga 2) finns en närmare beskrivning av certifiering och olika certifieringsordningar. Där framgår bl.a. följande: Certifiering är en oberoende granskning av att en produkt, tjänst, person eller verksamhet uppfyller vissa krav, där granskningen vid ett positivt resultat leder till att ett särskilt intyg, ett s.k. certifikat, utfärdas. Certifieringen bygger på kravdokument i form av nationella eller internationella standarder eller andra allmänt accepterade dokument eller regler. Certifieringens huvudsakliga syfte är att på ett oberoende sätt visa för kunder, uppdragsgivare/beställare, ägare, anställda eller andra intressenter att de aktuella kraven är uppfyllda, dvs. certifieringen ska fungera på en marknad och kan därmed sägas vara just ett marknadsorienterat styrmedel. En certifiering kan naturligtvis också användas internt i en verksamhet för att följa och bekräfta nuläget och utvecklingen. Certifiering är oftast frivillig och bygger på avtal och vilar därmed på civilrättslig grund. Certifiering kan emellertid i vissa fall vara av mer offentligrättslig karaktär genom att den är kopplad till möjligheten att erhålla en förmån eller motsvarande, t.ex. minskad energi33 Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 skatt. I den danska modellen är arbetsmiljöcertifiering kopplad till den offentliga tillsynen genom att ett arbetsmiljöcertifikat är en förutsättning för att ett företag ska kunna erhålla en grön med krona och därmed inte behöva omfattas av den danska screeningordningen. Vi har i våra överväganden om en ny tillsynsmodell i avsnitt 3.1 (sid. 65) i delbetänkandet angivit att vår avsikt var att i utredningens fortsatta arbete närmare diskutera certifieringens roll på arbetsmiljöområdet som ett marknadsorienterat styrmedel och därvid även dess eventuella roll i tillsynssystemet. Vi kommer i våra överväganden och förslag i kapitel 4 återkomma till frågan om certifieringens roll i tillsynen samt även i övrigt. En fråga som vi har tittat närmare på är kostnader och andra konsekvenser av en certifiering. Innan vi tittar närmare på kostnadssidan finns det anledning att fundera över motiven till att verksamheter väljer certifiering. Motiven för certifiering När företag har tillfrågats om skälet till att de frivilligt har certifierat sig så fås ofta motiveringar som vi vill ha ett kvitto på att vi är bra eller vi vill visa personalen att vi bryr oss om den. Det ligger i dessa fall nära till hands att dra slutsatsen att verksamheten redan innan certifieringen hade en bra arbetsmiljö men att det finns ett behov av att kunna styrka och visa detta. Hur stort behöver incitamentet vara för att få företag, som har mindre bra arbetsmiljö, att certifiera sig? Om ett företag har brister i sitt ledningssystem och sin faktiska arbetsmiljö så är sannolikt kostnaderna för de interna arbetsmiljöförbättrande insatserna mångfaldigt större än kostnaderna för själva certifieringen. Ett företag torde ha bättre förutsättningar att få grepp om sina arbetsmiljöproblem, utan att riskera att få dåligt rykte, om man själv tar initiativ till att lösa dessa t.ex. genom att certifiera sig, än om missförhållanden vad gäller arbetsmiljön uppdagas vid en inspektion. Certifiering kan naturligtvis i vissa fall vara ett de facto-krav. Det kan vara ett krav som har ställts upp för att få ett entreprenaduppdrag eller liknande. SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel I de flesta situationer kommer det att handla om att väga motiven för och fördelarna med certifiering mot kostnaderna. I det följande har vi gjort ett försök att ange kostnaderna i ett antal typfall. Kostnader för certifiering av ledningssystem för arbetsmiljö m.m. Kostnaderna för en certifiering av ett ledningssystem för arbetsmiljö är bl.a. beroende av verksamhetens storlek. Nedan redovisas fyra exempel på kostnader vid certifiering. Underlaget till exempel 1 och 2 bygger på offerter som är lämnade av tre olika certifieringsorgan och är sammanställt av SWEDAC. Exempel 3 och 4 avser certifiering av ledningssystem mot ISO 14001 (miljöcertifiering) och OSHAS 18001 (arbetsmiljöcertifiering) i ett paket, vilket är ett vanligt alternativ. Underlaget till exempel 3 och 4 är uppskattningar gjorda av ett certifieringsorgan respektive ett företag som genomgått en certifiering. Utöver de i det följande redovisade kostnaderna tillkommer företagets egna kostnader för t.ex. deltagande av personal vid förberedelse och genomförande av certifieringen. Kostnaderna för certifiering i de angivna exemplen har beräknats för genomförande av de olika delarna i en certifieringscykel som normalt omfattar en treårsperiod. Certifieringscykeln Certifieringsrevisionen innebär en dokumentgranskning och besök på plats hos företaget.. Uppföljning år 1 (uppföljande revision) innebär besök på plats. Den uppföljande revisionen tar ungefär 1/3 av tiden för certifieringsrevisionen. Uppföljning år 2 (uppföljande revision) innebär besök på plats. Den uppföljande revisionen tar ungefär 1/3 av tiden för certifieringsrevisionen. Förnyelse av certifikat år 3 (förnyelserevision) innebär besök på plats och tar ungefär 2/3 av tiden för certifieringsrevisionen. Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 En certifiering kan utgöra en certifiering i sig (ny certifiering) eller en certifiering som komplement till en annan befintlig certifiering t.ex. ett certifierat ledningssystem för kvalitet och/eller miljö. En certifiering som är en komplettering i förhållande till en annan certifiering innebär en kombinerad revision av ledningssystemet för arbetsmiljö och det andra systemet. Nedan följer fyra exempel på kostnadsberäkningar rörande certifiering av ledningssystem för arbetsmiljö. Kostnaderna vad gäller resor och specifika förhöjda kringkostnader har inte närmare bedömts. Kostnaderna varierar från företag till företag beroende på lokalisering och komplexitet i verksamheten. Exempel 1 Mekanisk industri med 15 anställda och som är geografiskt lokaliserad i närheten av certifieringsorganet. Totalkostnad (tkr) Ny certifiering av ledningssystem för arbetsmiljö 4575 Utökning med ledningssystem för arbetsmiljö 3055 Exempel 2 Mekanisk industri med 125 anställda och som är geografiskt lokaliserad i närheten av certifieringsorganet). Totalkostnad (tkr) Ny certifiering av ledningssystem för arbetsmiljö 110175 Utökning med ledningssystem för arbetsmiljö 80120 36 SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel Exempel 3 Ett företag med cirka 50 anställda (uppskattad kostnad ) (tkr) Utökning av certifiering 60 Ny certifiering 70–90 Uppföljning år 1 25 Uppföljning år 2 25 Förnyelse av certifikat år 3 etc. 50 Exempel 4 En högskola med cirka 1 000 anställda (ett verkligt fall)(tkr); Certifiering 320 Uppföljning år 1 120 Uppföljning år 2 120 Förnyelse av certifikat år 3 etc. 160 Fördelning av certifikat på olika företag redovisas fördelningen av arbetsmiljöcertifieringar på olika företagsstorlekar. Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 ad arbetsmiljö de som arbetar i för Certifikaten fördelar sig relativt jämnt mellan olika branscher. 3.3 nsibility, CSR) eller Figur 3.1 Fördelning av certifikat i förhållande till antal anställda inom organisationen (Uppgifter baserade på information från ackrediterade certifieringsorgan i , ). Totalt har 328 certifikat utfärdats. mer än 28 st anställda 1 till 49 st anställda 50 till 249 st anställda mer än 28 st anställda 1 till 49 st anställda 50 till 249 st anställda Även om antalet utfärdade certifikat är störst vad beträffar små företag och minst vad beträffar stora företag så är det stora antalet anställda, som arbetar i en certifier etag med mer än 250 anställda. Företagens sociala ansvar (Corporate Social Respo Socialt ansvarstagande Idén om företagens sociala ansvar, ett slags samhällsansvar, har växt fram i olika internationella sammanhang. väcktes frågan i samband med stora omstruktureringar inom industrin i då det handlade om följderna av friställningar och social utslagning. Inom EU har frågan diskuterats inledningsvis inom ramen för Lissabonstrategin för 38 SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel l ekonomi porate Social Responsibility, dvs. CS ga hänsyn i sin verksamhet och i sin samverkan med intressenterna. , konsumenter och leverantörer. I grönboken säg ch bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. bala miljöfrågor samt korruptio bli ett för företagens sociala an tillväxt och hållbar utveckling. Det grundläggande synsättet har varit att långsiktigt hållbar utveckling måste omfatta såvä sk tillväxt som social sammanhållning och miljöhänsyn. I en grönbok 2001 utvecklar EU:s syn på Företagens sociala ansvar (i fortsättningen använder vi den engelska förkortningen för Cor R). Där beskrivs CSR som /---/ett begrepp som innebär att företagen på frivillig grund integrerar sociala och miljömässi Frivilligheten och intresseperspektivet är grundläggande i CSR. Frivilligheten innebär att företagen förutsätts att agera på ett sätt som går utöver lagstadgade krav. Intressenterna är de som på olika sätt påverkar eller påverkas av verksamheten, dvs. aktieägare, kapitalplacerare, anställda s vidare följande: Europeiska unionen intresserar sig därför för företagens sociala ansvarstagande eftersom det på ett positivt sätt kan bidra till det strategiska mål som man fattade beslut om i : att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler o delar upp CSR i den interna och den externa dimensionen. Den interna dimensionen berör bl.a. personalförvaltning, arbetsmiljö, personalutbildning samt ansvarsfulla och ickediskriminerande rekryteringsprocesser. I den externa dimensionen handlar det om relationer till externa intressenter såsom lokalsamhället, affärspartners, leverantörer och konsumenter. Den dimensionen avser mänskliga rättigheter och glo n och globala uppförandekoder. Efter att ett flerpartsforum hade presenterat en slutrapport kom med ett meddelande 20061. Avsikten är att ska svar. Föregående och parallellt med EU:s arbete och i viss mån påverkande detta har ett arbete skett avseende frågor om företagens ansvar för den globala utvecklingen och mänskliga rättigheter inom 1 Europeiska kommissionens meddelande om genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: Göra till ett för företagens sociala ansvar (KOM(2006) 136) 39 Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 per som avs eller kö re vill jobba på ett för de som antas påverka situationen är att numera finns CSR FN (FN:s Global Compact ) och . Den senare organisationen har bl.a. tagit fram riktlinjer för multinationella företag2. Riktlinjerna avser respekt för mänskliga rättigheter, bidrag till en hållbar utveckling, en strävan efter kontinuerlig miljöförbättring, främjande av konkurrens samt motverkande av korruption. FN:s Global Compact bygger på tio princi er mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och att motverka korruption. CSR är ett växande fenomen. hade av de 250 största multinationella företagen publicerade CSR-rapporter. När det gäller efterfrågesidan är bilden något svårtolkad. Enligt en undersökning gjord 20023 säger sig vara beredda att betala extra för miljö- och KRAV-märkta produkter medan dessa produkter endast utgör av marknaden. Det är med andra ord skillnad mellan teori och praktik. I den faktiska valpsituationen tvingas förmodligen kunden i fråga att prioritera mellan olika intressen, där kostnadsfrågan kan bli avgörande. I en undersökning av Universum4 anges att svenska högskolestudenter värderar företagens CSR-arbete högre än unga yrkesaktiva. av studenterna tycker att etik och moral är viktigast vid valet av framtida arbetsgivare mot av de unga yrkesverksamma. Som god moral räknas bl.a. att hantera de anställda bra, och att företaget har goda arbetsförhållanden. av högskolestudenterna anser att socialt ansvarstagande är viktigast vid valet av framtida arbetsgivare. Av undersökningen framgår att det finns nationella skillnader. En slutsats i rapporten är att ungdomar i större utsträckning än tidiga etag som står för samma eller liknande värderingar som man har själv och man vill vara stolt över sin arbetsgivare Vidare konstateras det att god etik, moral och socialt ansvarstagande hos företag värderas över lag högre bland kvinnor än bland män, både bland studenter och unga yrkesverksamma, och värderas ungefär lika högt bland ekonomer, teknologer och data/it-folk. Ett förhållan 2 Globalt ansvar 2007 3 Corporate Social Responsibility – Hur kommer det att utvecklas ? En uppsats av och , vid . 4 Universum är ett internationellt företag som bl.a. gör enkätundersökningar med högskolestuderande och yrkesverksamma och arbetar som konsulter inom Arbetsgivarvarumärken (Employer Branding)(se avsnitt 4.4) 40 SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel so nsanalytiker, s.k. etikanalytiker, betygsätter för ällsansvar kan leda till ett ök sin verksamhet och företagets värdegrund skaffar sig m akademiskt ämne på en mängd universitet och högskolor i . En hel del såväl svensk som internationell ekonomisk forskning har tittat på betydelsen av CSR-arbete för lönsamhet och värdeskapande5 . Forskningen har därvid tittat på kapitalplacerarnas beteenden och undersökt olika aktiefonders, bl.a. s.k. etiska fonders avkastning och värdering. En ansvarsfull och hållbar kapitalförvaltning har växt fram, benämnd (). Den tar sikte på mer långsiktiga effekter av företagens agerande med fokus på miljömässiga, sociala och etiska aspekter. Principer för sådana investeringar (PRI) har utvecklats främst inom FN. Särskilda fina etag utifrån miljömässiga och sociala kriterier i enlighet med olika ratingsystem. Motiven för företagen är ofta påverkan på företagens goodwill, som kan ge fördelar i form av lägre kapitalkostnader, bättre efterfrågan på varumarknaden och en konkurrensfördel om arbetskraft. Dessa fördelar kan komma olika vägar och enligt ekonomisk teori från kapitalmarknaden, varumarknaden och faktormarknaden. Det kan också uttryckas som att ett ökat samh at förtroende för verksamheten, vilket i sin tur kan skapa mervärde för företaget och dess intressenter. I en studie 20036 har 52 tidigare genomförda studier om sambandet mellan CSR och lönsamhet sammanställts och analyserats. Slutsatsen är att bra CSR-prestanda är positivt associerat med bra finansiell prestanda, även om styrkan i sambandet kan variera beroende på bransch och kontext. Företagen som aktivt integrerar CSR i konkurrensfördelar som minskar riskerna och ger ett ekonomiskt mervärde. Vikten av att kommunicera CSR-arbetet och den uppförandekod (codes of conduct) som företagen förutsätts anta har också diskuterats. CSR är frivilligt och det finns i princip inga lagstadgade krav på redovisning av CSR-arbetet, förutom att viss ickefinansiell information om miljö och personal ska lämnas i förvaltningsbesrättelsen i den mån detta behövs för att förstå verksamhetens finansiella utveckling. Många av de företag som bedriver ett organiserat CSR-arbete har emellertid infört s.k. hållbarhetsredovis5 CSR – från risk till värde, , 2008 6 Corporate Social and Financial Performance: A Meta-analysis, , 2003. Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 ra organisationer i över 60 länder anv till A+. pställning av dokument inom od Leverantörer Arbetsmiljöpolicy jöpolicyn anges ett övergripande mål för arb kan hämtas GRI Compliance ktlinjer avseende affärsetik samt sociala och miljöekter Miljöpolicy ningar. För dessa finns riktlinjer, Substainability Reporting Guidelines utgivna av organisationen (). Redovisningen sker antingen i årsredovisningen eller i separata dokument. En särskild fråga som diskuteras är om redovisningen ska granskas av någon utomstående. Detta görs i flera fall. Nästan 1 000 företag och and änder sig av redovisning enligt GRI7. Redovisningen kan rankas på en skala från C Följande är ett exempel på up ramen för CSR: Uppförandek Etiska riktlinjer Miljöpolicy Jämställdhetspolicy I den angivna arbetsmil etsmiljöarbetet, ett mål för det systematiska arbetsmiljöarbetet samt ansvarsfördelning. Ett annat exempel på dokument och redovisning från ett stort internationellt företag: Årsredovisning som inkluderar hållbarhetsrapport , som bl.a. innehåller Index Reultatrapport, redovisning av indikatorer Sammanfattande redovisning av prestanda bl.a. avseende sociala och miljörelaterade indikatorer Affärskod, ri relaterade asp 7 Corporate Social Responsibility – Hur kommer det att utvecklas ? En uppsats av och , vid . SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel I skriften CSR – från risk till värde anges som krav på information och systemet för att skapa värde att företaget integrerar sociala, miljömässiga och ekonomiska frågor i affärsmodellen, beslutsprocesserna, bolagsstyrningen och affärsledningen, säkerställer att affärsstrategin och affärsutvecklingen är i linje med krav på hållbar utveckling och att denna hållbara utveckling genomsyrar den operativa verksamheten, skapar incitament för resultatansvariga chefer at identifiera strategiska möjligheter och risker och ger dem förutsättningar att arbeta med de långsiktiga värdepåverkande utvecklingsfrågorna och redovisar resultaten. I arbetet med CSR och kraven på leverantörer har ett nytt arbetssätt börjat tillämpas av många företag som verkar i mindre utvecklade länder t.ex. Kina8 där leverantörerna ibland lämnar oriktiga uppgifter om arbetsförhållandena för att få och behålla kontrakt. I stället för att enbart arbeta för att hitta sådana leverantörer som sägs upp så försöker företagen att i stället bygga upp ett förtroende och en öppenhet. I stället för att säga upp de leverantörer som inte uppfyller kraven är inriktningen att inleda en dialog och försöka stödja dem att successivt och på ett planerat sätt göra detta. Därigenom kan öppenheten om de faktiska förhållandena öka och en utveckling ske . ISO-standard om socialt ansvarstagande påbörjades inom ISO () ett arbete som syftar till att skapa en global standard innehållande riktlinjer för hur arbetet med socialt ansvarstagande ska bedrivas. Standardens namn ska vara Vägledning för Socialt ansvarstagande och dess beteckning ISO 26000. Ett standardförslag är nu ute för omröstning i de drygt 80 deltagande länderna. Avsikten är att standarden ska antas . 8 Nyhetsflash om Svenska företags ansvar i av , arbetsmarknadsråd i , 43 Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 Begreppet Socialt ansvarstagande (Social responsibility) motsvarar CSR men har valts för att ange att ansvaret inte bara berör företag utan alla typer av organisationer. I standardförslaget definieras socialt ansvarstagande som /---/en organisations ansvar för effekterna som dess beslut och aktiviteter har på samhället och miljön så att dessa, genom ett öppet och etiskt uppträdande leder till hållbar utveckling, hälsa och samhällets välfärd, tar hänsyn till intressenternas förväntningar, följer gällande lagstiftning och är i överensstämmelse med internationella uppförandenormer samt genomsyrar organisationen och praktiseras i dess relationer. Avsikten med ISO-standarden är framförallt att underlätta för företag och organisationer att organisera och styra sitt sociala ansvarstagande, att bidra till att förbättra arbets- och livsvillkor för människor och att ge bättre möjlighet att jämföra olika organisationers arbete med socialt ansvarstagande. Den svenska standardiseringsorganisationen och den brasilianska ABNT leder tillsammans det globala projektet med att ta fram den nya standarden. Standardförslaget har följande innehåll: 1. Termer och definitioner 3. Förståelse för social ansvarstagande 4. Principer för socialt ansvarstagande 5. Arbeta med socialt ansvarstagande och intressentdialog 6. Vägledning om kärnområden för socialt ansvarstagande 7. Vägledning för att införa socialt ansvarstagande i verksamheten I en bilaga anges exempel på initiativ och verktyg för socialt ansvarstagande. Standardförslaget omfattar sju kärnområden med vardera mellan tre och åtta underområden. Kärnområdena är: Organisationsstyrning, mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö, rättvisa affärs9 Ytterligare information om standardförslaget och arbetet med detta finns på ; sök på socialt ansvarstagande. SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel metoder, konsumentfrågor, engagemang i och utveckling av regionen. Ett underområde under Arbetsrätt är arbetsmiljö. 3.4 Arbetsgivarvarumärken Begreppet Arbetsgivarvarumärke (Employer Branding) har utvecklats sedan mitten av 90-talet10. Det handlar om att vara en attraktiv arbetsgivare för den befintliga och framförallt den framtida potentiella personalen, de som verksamheten behöver rekrytera. Det har utvecklats strategier och metoder för att bygga, vidmakthålla och marknadsföra ett attraktivt varumärke som arbetsgivare. Ett medvetet användande av ett utvecklat arbetsgivarvarumärke är vanligast inom kunskapsintensiva verksamheter där det finns ett stort behov av kvalificerad arbetskraft. Det handlar om att konkurrera om att rekrytera talangfull och skicklig personal och att få dem att vilja stanna kvar i organisationen. skulle det kunna hävdas att alla arbetsgivare förmodligen kan sägas ha ett ofrivilligt arbetsgivarvarumärke, dvs. att det finns en uppfattning hos de anställda och allmänheten inklusive potentiella anställda om hur bra eller dålig arbetsgivare en viss verksamhet är i förhållande till andra verksamheter. Ett verktyg som används när varumärket ska byggas är enkätundersökningar riktade mot den befintliga personalen och högskolestuderande. Även undersökningar riktade mot personal som har slutat i verksamheten används. Den befintliga personalens syn på företaget och den bild som den kan förmedla utåt är viktiga för varumärkesskapandet.