sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — Skolans uppdrag att hävda jämställdhet och individers lika värde ställs i vissa fall inför stora utmaningar. Det förekommer exempelvis olika former av tvång inom familjens och släktens ramar, som på ett fundamentalt och oacceptabelt sätt begränsar för unga kvinnor och män i deras utbildning och livsval. En fråga som uppmärksammats är att många elever, framför allt flickor, inte får vara med på lek- tioner om sex och samlevnad eller simundervisning. Utbildnings- minister har tillsammans med integrations- och jäm- ställdhetsminister framhållit att rätten till befrielse Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar från undervisning kommer att avskaffas i dess nuvarande form, enligt förslaget till ny skollag (och 2009). I före- gående kapitel nämns med hänvisning till våra direktiv flera skillna- der mellan flickor och pojkar i skolan: Flickor har i genomsnitt bättre betyg än pojkar, och programvalen till gymnasiet är väldigt könsstereotypa. Pojkar får mera taltid och uppmärksamhet i sko- lan. Flickor uppger att de är mer stressade, och en större andel unga kvinnor besväras av psykisk ohälsa. Skolans jämställdhetsproblem ställer krav på skolledning, lärare och övrig personal i skolan, och därmed även på regleringen och statens övriga insatser. Vi menar att jämställdhet är ett kunskaps- område, och att detta faktum förbises. Erfarna genuspedagoger har vittnat om att en vanlig hållning bland skol- ledare och lärare är att värdegrundsarbetet i skolan är prioriterat, snarare än jämställdhetsarbetet. En vanlig kommentar på landets skolor är: vi behandlar alla lika, oavsett kön. Detta att behandla alla lika är enligt vår uppfattning uttryck för en könsblindhet inför de strukturer som skapar och vidmakthåller föreställningarna om genus, och som begränsar ytterst begränsar livsvalen för flickor och pojkar, och för kvinnor och män. Det är bristen på kunskap som är upphovet till den tyvärr alltför vanliga oförmågan bland skolledare, lärare och annan personal i skolan att upptäcka genusstrukturerna. Detta hindrar inte att viljan och intentionerna på jämställdhetens område är god. Givetvis finns det också många skolledare och lärare som är kun- niga och medvetna i genusfrågor. Regleringen av jämställdhet i skolan är bra på många sätt, liksom även många insatser i övrigt på central och lokal nivå. Det finns dock områden där förbättringar behöver göras, inte minst för att öka medvetenheten och kunskaperna om genusfrågorna. Det är exempelvis få skolor som arbetar med system för kvalitetssäkring av arbetet med genusfrågor och jämställdhet i skolan. Olika former av kvalitetssäkringssystem förefaller vara vanligare inom högskolan. Det finns dock skolor som arbetar aktivt med olika former av kvalitetssäkring för jämställdhet. Här kan exempelvis nämnas att Falu kommun har ett omfattande kompetensutvecklingsprogram i jämställdhet för pedagoger i kommunen. Programmet omfattar , och innehåller såväl teori som praktiska moment. Syf- tet är bland annat att öka medvetandet om könstillhörighetens betydelse i verksamheten, och att långsiktigt förändra synen på könsroller så att flickor och pojkar går i förskolan och skolan på Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar När skolledarna plus all pedagogik personal på en skola genomgått utbildningen kan skolan ansöka om jämställdhets- märkning hos en bedömningsgrupp. Genuspedagogsatsningen var ambitiös, men erfaren- heterna därefter är inte odelat positiva. Många av dem som genom- gick utbildningen arbetar uppenbarligen inte som genuspeda- goger, och det har vittnat om att en del har mött motstånd från skolledare och andra lärare. Frågan är hur motståndet mot genus- pedagogerna ska förstås och förklaras? Det kan noteras att skrivningar om jämställdhet saknas i kurs- planer för vissa skolämnen i , och av allt att döma i nästan alla programmål och kursplaner för gymnasieskolan. Där- emot innehåller läroplanerna övergripande regler som på olika sätt handlar om vikten av jämställdhet i och gymnasie- skolan. Men i det vardagliga arbetet är det främst kursplanerna som lärarna använder. Som nämnts inledningsvis pågår ett arbete med att se över styrdokumenten för skolan. I propositionen föreslås samlade läroplaner för respektive skolform som ska innehålla sko- lans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt kursplaner (prop. 2008/09:87). Vi utgår från att den nya ordningen med samlade styrdokument kommer att innebära att läroplanerna, och de skrivningar om jämställdhet som finns där, i större utsträckning blir lästa och använda i vardagen av lärare och skolled- ningar. Vi vill understryka vikten av att målen om jäm- ställdhet lyfts fram på ett tydligt sätt i de nya styrdokumenten. Avslutningsvis i detta kapitel formuleras en övergripande fråga, som vi tycker är värd att diskutera. Frågan ges ytterligare bränsle i de fortsatta kapitlen, vartefter könsskillnaderna i skolan redovisas närmare: Är statens regler och insatser i övrigt för jämställdhet i skolan tillräckliga för att skolans jämställdhetsmål ska uppnås? 3Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället Detta kapitel behandlar förändringar av villkor, förhållningssätt och agerande för flickor och unga kvinnor samt pojkar och unga män. Kapitlet handlar alltså inte om skolan utan om det omgivande samhället, men tjänar som en bak- grund till kapitlen om jämställdheten i skolan. Tidsperioden för jämförelsen är vald med hänsyn till att direktiven anger åren 1994– 2007 som jämförelseperiod. Kapitlet handlar mest om tonåringarna. Tonåringarna var födda . är 90-talisterna i tonåren. I delar handlar kapitlet även om unga vuxna, som just har passerat tonårstiden. 3.1Nytt medieklimat och nya villkor för utbildning och arbete Vi ska snart komma in på mer specifika förändringar för flickor och pojkar . Men först beskriver vi några aspekter av samhällsutvecklingen, som uppenbart har betydelse för ungdomsgenerationerna. Det handlar om att vi fått en nytt medieklimat. Det handlar också om att 1990-talskrisen och den efterföljande strukturomvandlingen har gett nya villkor och möjligheter för arbete och utbildning, men även medfört en ökad utslagning från arbetsmarknaden. Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället GSM-nätet för mobiltelefoni introducerades i , och det första SMS:et skickades 1992. Användningen av mobiltelefoner ökade kraftigt i takt med att telefonerna blev mindre och bättre. Den nya 3G-tekniken som introducerades innebar att nya tjänster för mobiltelefonin kunde introduceras. En liknande utveckling har skett med internet. Genom intro- duktionen av World möjliggjordes hemsidor; den första hemsidan skapades 1991. När sedan datorerna blev bättre och bred- band ersatte modemuppkopplingar utvecklades nya tjänster mycket snabbt. I en undersökning från (2006) uppges att av de tillfrågade gymnasieeleverna har tillgång till internet. var det av samtliga som hade internet som använde det mer än ; hade den andelen ökat till . Internetanvändningen har alltså ökat markant. Den nya tekniken har gett upphov till nya digitala mötesplatser. En typ av forum fungerar som portaler där personer kan mötas och utbyta tankar utan att fysiskt behöva träffas, såsom exempelvis Facebook. En annan typ av mötesplatser på nätet utgör de så kallade (massively multiplayer online game) där mängder av personer kan delta i samma äventyr. Det kanske mest kända av alla är World of Warcraft, som lanserades 1994 och har uppemot 12 miljoner spelare. Genom internet kan vem som helst skapa egna hemsidor och bloggar på nätet. Material så som egna texter, musik, filmer och fotografier kan publiceras och spridas på ett sätt som inte var möjligt. När tidskriften utsåg årets personlig- het 2006 valde tidskriften du (you) med hänvisning till läsarstyrda sidor som , MySpace och YouTube som ökat kraftigt. Ytterligare ett exempel som ligger nära i tiden är Facebook, som grundades och som har 160 miljoner användare. Bloggar har blivit mycket populära och feno- menet har vuxit lavinartat. En blogg är en webbplats som innehåller inlägg och/eller dagboksanteckningar som vanligen är ordnade så att de senaste inläggen är högst upp. Bloggandet är starkt köns- bundet. Sidan , visar att av de tio mest lästa svenska bloggarna så ges åtta ut av kvinnor. Det huvudsakliga innehållet i de mest populära bloggarna är frågor som rör mode och skönhet. Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället Avståndet mellan länderna upplevs som kortare än för sedan, tack vare den nya kommunikationsteknologin som underlättar överföringen av material för ungdomars identitets- och kulturskapande, och möjliggör en gemenskap som är obero- ende av geografiska avstånd. Ungdomars livsstilar anses alltmer likna varandra världen över. Många ungdomsstilar importeras från den anglosaxiska kulturen, företrädesvis från och Stor- . Även TV-mediet har utvecklats och förändrats: Den nya teve- genren , med de så kallade dokusåporna, fick sitt genombrott . Dokusåpa är som namnet anger en blandning av såpopera och dokumentär. Ett antal personer placeras i en speciell miljö, ofta med element som provocerar fram intriger, konflikter och romantik. Kameran bevittnar allt som händer, även det mest privata. Genren fick sitt stora uppsving i genom produk- tionen Expedition , som började sändas 1997. Serien har i sin tur lett till ett otal liknande program som alla bygger på att vanliga människor får bli huvudpersoner i olika program. Flera av de mest omskrivna personerna är mest kända för medverkan i olika TV-produktioner. Viljan att bli känd och synliggjord är viktig . Dokusåporna förknippas ofta med stereotypa könsroller. I inleddes med en allvarlig ekonomisk kris som ledde till att mer än vart tionde jobb försvann. Unga vuxna, som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden, fick mycket lägre sysselsätt- ningsnivå och högre arbetslöshet än jämnåriga . Därefter skedde i takt med den gynnsamma ekonomiska utveck- lingen en viss återhämtning. faller sysselsättningen återigen i spåren av den internationella finanskrisen. Ungdomarna hör till de värst drabbade. minskade antalet förvärvsarbetande i åldrarna 15–från 716 000 till 433 000 – en dramatisk minsk- ning. Många ungdomar har valt att studera vidare i stället för att riskera arbetslöshet. I gruppen 20–har till exempel andelen studerande fördubblats (SOU 2006:77). Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället Medlemskapet i den Europeiska Unionen 1995 innebär större möjligheter för svenskar att arbeta och studera i . Genom utvidgningarna och 2007 består den Europeiska Unionen av 27 länder med nästan 500 miljoner invånare. Den ökade globaliseringen ger ungdomar en större möjlighet att välja att studera och arbeta i andra länder, men leder också till nya krav på utbildning, språkkun- skaper och kulturell förståelse. Under /08 fick 24 524 studenter studiestöd från CSN för att studera utomlands. Av det totala antalet var kvinnor och män. Svenskarna har under senare årtionden blivit mer välutbildade. En större andel av befolkningen har numera en eftergymnasial utbildning. Inom allt fler sektorer krävs i praktiken en eftergymn- asial utbildning för att få ett jobb. Det blir därmed svårare att kon- kurrera på arbetsmarknaden för ungdomar som saknar efter- gymnasial utbildning. Till de viktigare förändringarna på skolans område under 1990- talet hör ökade möjligheter att skapa profilerad utbildning inom den kommunala skolan och att inrätta fristående skolor. Tid, stress och utbrändhet är begrepp som fått stor uppmärk- samhet . Inför valrörelsen lanserade TCO begreppet livspussel, ett ord som ger över 68 000 träffar på Google. Känslan att inte räcka till – svårigheten att kombinera ett familjeliv med ett arbetsliv, är ett ofta uppmärksammat problem. Antalet individer som uppbär ersättning från socialförsäkringen till följd av utmattning eller utbrändhet, har ökat kraftigt , och kvinnor drabbas i större utsträckning än män. Flera undersökningar har visat att kvinnors stresskurvor pekar uppåt efter arbetsdagens slut, medan mäns pekar nedåt. 3.2Flickors och pojkars hälsa, trivsel och levnadsvillkor De flesta ungdomar mår bra. Men psykiska problem har blivit avse- värt vanligare bland ungdomar . uppgav av tillfrågade kvinnor i åldern 16–och av männen i samma ålder att de hade besvär av ängslan, oro eller ångest. uppger av kvinnorna och av männen sådana problem. (2009). Psykiska problem har ökat Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället i ungdomsgrupperna även i andra jämförbara länder. Ökningen förefaller vara fortsättningen på en trend som började redan vid slut (SOU 2006:77). Tabell 3.1 Andelen unga som uppgav lätta eller svåra besvär av ängslan, oro eller ångest (%) 16–19 år 20–24 år Andelen 20–24 åringar som vårdats på sjukhus för depression dub- blerades , både bland kvinnor och män. I åldern 16–är det nu fyra gånger så vanligt med sådan vård. Andelen ungdomar som gör självmordsförsök har också ökat kraftigt. Däremot har inte antalet fullbordade självmord ökat , varken bland kvinnor eller män. Självmordsförsök bland ungdomar är så vanligt bland kvinnor som bland män. begick 162 kvinnor och 289 män i åldrarna självmord. Homo- och bisexuella personer har betydligt sämre hälsa än övriga befolkningen. Självmordstankar och självmordsförsök är dubbelt så vanligt bland homo- och bisexuella (2009). har genomfört återkommande enkätstudier där man frågat barn om hur de trivs med livet just . De allra flesta elever, både flickor och pojkar, svarade i 2005/undersökning att de trivs med livet mycket eller ganska bra. I alla åldrar var det dock en större andel flickor som upplevde att de inte trivdes så bra. av de 15-åriga flickorna i undersökningen svarar inte så bra på frågan, medan endast av pojkarna ger samma svar (2006). Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället Diagram 3.1 Självskattad hälsa – Svar på frågan hur trivs du med livet just , 2005/06 (%) Inte så bra Inte alls Den tydligaste förändringen från motsvarande undersökning /94 är att de äldsta flickorna tenderar att trivas något sämre med livet . För pojkar är det mindre skillnader mellan åren. Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället Diagram 3.2 Självskattad hälsa – Svar på frågan hur trivs du med livet just , 1993/94 (%) Ganska bra Inte så bra Vikt, kroppsuppfattning och ätstörningar Övervikt och fetma har blivit vanligare bland ungdomar. Öknings- takten var snabbast . I åldrarna 16– har av kvinnorna antingen övervikt eller fetma, liksom av männen. Uppgifterna baseras på egenrapportering, vilket sannolikt innebär en viss underskattning. Bland unga kvinnor var det lika vanligt med undervikt som övervikt 2004–2005, men bland unga män var övervikt fyra gånger vanligare än undervikt (Social- styrelsen 2009). Flickor är missnöjda med sina kroppar i större utsträckning än pojkar. Exempelvis anser dubbelt så många flickor som pojkar i årskurs 9 att det är för tjocka. I årskurs 9 uppger av flickorna att de bantar alternativt att de borde banta (). Ätstörningar är betydligt vanligare bland flickor och unga kvin- nor än bland pojkar och unga män. av alla unga kvinnor lider av ätstörningar i form av anorexia, bulemi eller hetsätning- störning. Andelen flickor som vårdas för anorexi har tredubblats , som dödligheten har minskat drastiskt. Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället talar för att det inte i första hand är fler som insjuknar, utan snarare att fler erbjuds vård och behandling (2009). –ökade andelen med sömnbesvär, från till bland 16–24 åriga kvinnor, och från till bland jämnåriga män. Sömnen har central betydelse för den bio- logiska återhämtningen och därmed också för den fysiska och psykiska hälsan. Det finns inga svenska undersökningar som visar om ungdomars sömnvanor har ändrats eller inte. Men en studie visar att finska ung- domar sover mindre nu än . Antagligen går även svenska ung- domar till sängs . påpekar att undersökningar visar att ungdomar numera gör mer av det mesta. TV-tittandet tycks öka, liksom dator- och Internetanvändningen. ökar andelen ungdomar som är fysiskt aktiva, andelen som känner sig duktiga i skolan och andelen ungdomar som träffar släktingar, vänner eller bekanta . Det är svårt att avgöra om dessa förändringar enbart innebär ett rikare liv eller om det också får negativa konsekvenser. En möjlig konsekvens är att sömnen påverkas negativt. har sammanställt statistik som rör ungas lev- nadsvillkor i åldrarna 16–. Av publikationen framgår att pojkar är överviktiga i större utsträckning än flickor. Vidare framgår att pojkar har ett mer riskabelt spelbeteende och snusar i större utsträckning än flickor. Däremot röker flickor i större utsträck- ning. Det finns inga större skillnader mellan könen när det gäller riskabel alkoholkonsumtion – av både flickor och pojkar har en riskabel konsumtion. Flickors alkoholkonsumtion räknas i undersökningen som riskabel vid en lägre nivå (2008). Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället Tabell 3.2 Indikatorer på ungas (16–) levnadsvillkor, 2005–2007 (%) Andelen unga som konsumerar alkohol har minskat. Bland elever i årskurs 9 är det som konsumerar alkohol 2008, att jäm- föra 1971. Det är något fler flickor än pojkar som kon- sumerar alkohol. Även bland gymnasieungdomar har andelen alko- holkonsumenter minskat. Minskningen är dock mindre för dessa ungdomar. På gymnasiet finns inga könsskillnader när det gäller andelen ungdomar som konsumerar alkohol (CAN 2008). Rädda barnen har via en enkät till 3 000 ungdomar i åldern 17–undersökt hur vanligt det är att ungdomar rymmer eller kastas ut från sina hem. Av rapporten framgår att 329 unga eller av samtliga i undersökningen har rymt eller kastas ut. I av fallen har detta hänt en gång. I av fallen har ungdomarna rymt eller kastats ut fyra gånger eller mer. Det är betydligt fler flickor (216 stycken) än pojkar (113 stycken) som har rymt eller blivit utkast- ade. Det finns ett samband mellan hur familjesammansättningen ser ut och risken att drabbas. Bor ungdomen med bara en förälder är risken att drabbas 2,5 gånger högre än för den som bor med båda Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället 2009:64 föräldrarna, och ifall den unge bor på fosterhem är risken nära 8 gånger högre. Av de som drabbades uppgav att det berodde på problem i hemmet och att det berodde på personliga problem. Det van- ligaste problemet i hemmet var bråk med föräldrar och det vanlig- aste personliga problemet var att man inte var accepterad för sin livsstil (och 2009). Alla hushållstyper har fått en förbättrad ekonomisk situation . Hushåll med ensamstående föräldrar har dock haft den sämsta ekonomiska utvecklingen. Den disponibla inkomsten för ett sådant hushåll har ökat när inflationen räknats bort. För ett hushåll som består av två vuxna utan barn har ökningen varit (SCB). Inkomstutvecklingen har alltså varit sämst för gruppen barn som lever med en ensamstående förälder. har andelen barn som lever med en ensamstående förälder ökat från till , –2006 – en ökning med drygt 220 000 barn. Diagram 3.3 Föräldrarnas sammanboendeform olika år (%) Källa: SCB. Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället De familjer som ekonomiskt sett har det allra sämst har rätt till för- sörjningsstöd i form av ekonomiskt bistånd (som i vardagligt tal kallas socialbidrag). SCB:s statistik visar att antalet hushåll som fått ekonomiskt bistånd minskade fram . Då var det fortfarande närmare 70 000 hushåll med barn som fick ekonomiskt bistånd. Från till har de totala kostnaderna för ekonomiskt bistånd ökat . I en rapport om tonåringarnas ekonomi anger av ung- domarna att de får pengar regelbundet antingen i form av månads- peng eller att de får behålla barn-/studiebidraget. Fram till att barnen är är det vanligare med månadspeng och därefter minskar månads- pengen till förmån för att barnet själv får använda studiebidraget. Den genomsnittliga månadspengen är högre för flickor än pojkar i samtliga åldrar (undersökningen sträcker sig från 13- åringar till 19-åringar). Det är av de tillfrågade som anser att månadspengen räcker hela månaden. För mer tar månadspengen slut efter halva månaden. När det gäller samtliga inkomster som ungdomarna har att röra sig med, det vill säga studiebidrag, månadspeng, arbete och andra inkomster, så finns det en tydlig skillnad mellan könen – pojkar har mer pengar att röra sig med. Skillnaden beror till stor del på att fler pojkar än flickor börjar arbeta direkt efter skolan (2008). Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället Diagram 3.4 Disponibel årsinkomst (median) för flickor och pojkar i olika ålder, (kronor) Andelen som med svenska mått räknas som fattiga bland ungdomar i åldern 16–som inte bor kvar i föräldrahemmet har nästan fördubblats till 2003: från till . Hela ökningen inträffar –1991. Detta är sannolikt en under- skattning av förändringen eftersom ungdomar som bor kvar i för- äldrahemmet inte ingår i denna statistik och denna grupp sannolikt har ökat . Den ogynnsamma utvecklingen i ungdoms- gruppen kan sannolikt tillskrivas minskad förvärvsfrekvens i ålders- gruppen (SOU 2006:77). SCB kartlägger fortlöpande trångboddheten i . Ett hushåll med barn definieras som trångbott om barnen saknar var sitt eget rum. Relativt få hushåll där föräldrarna sammanbor är trångbodda. Däremot är det vanligt att ensamstående med barn bor trångbott. av alla ensamstående kvinnor med barn är trångbodda. Andelen har dessutom ökat markant . (SCB:s webbplats). Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället Diagram 3.5 Andelen hushåll som är trångbodda (%) Ensamstående kvinnor med barn Källa: SCB. För unga vuxna är en egen bostad en viktig del av etableringen i vuxenvärlden. Ungdomar bor kvar hos föräldrarna i betydligt större omfattning . Andelen ungdomar i åldern 21–som etablerat sig på bostadsmarknaden sjönk kraftigt . hade omkring hälften av ung- domarna i åldrarna 21–etablerat sig på bostadsmarknaden i landets tillväxtregioner. hade andelen i Stockholms- regionen nästan halverats (SOU 2006:77). Ungdomsarbetslösheten mätt som andel av befolkningen i åldrarna 18–har för både kvinnor och män har minskat kraftigt –2008. För män från till , och för kvinnor från till . Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället vänt uppåt igen till följd av den globala låg- konjunkturen. var 34 931 ungdomar i åldrarna 18–24 arbets- lösa. Av de unga kvinnorna var arbetslösa och av männen var arbetslösa. Eftersom många varsel inte har lett till arbetslös- het ännu så kan siffran förväntas öka (Arbetsförmedlingens webb- plats). Arbetslösheten kan mätas på olika sätt: om vi i stället mäter andelen i arbetskraften i åldrarna 20–som saknar arbete (studenter som söker heltidsarbete är medräknade), så är arbetslösheten . var motsvarande siffra (SCB:s webbplats). I en rapport från Arbetsförmedlingen beskrivs att hör till de länder som har högst ungdomsarbetslöshet inom EU (15–). Ungdomsarbetslösheten spås enligt rapporten öka till (2009). 3.3Flickors och pojkars förhållningssätt och agerande Konsultföretaget har via Lunarstorm och Bild- dagboken frågat 19 000 ungdomar mellan (90-talister) om de fem största orosmolnen och de fem vanligaste drömmarna. Den största oron är att inte få ett jobb, och den största drömmen är att få ett bra jobb. Tabell 3.3 De fem största orosmolnen och de fem vanligaste drömmarna De fem största orosmolnen De fem vanligaste drömmarna Att inte få jobb Att få ett bra jobb Att hitta den rätte Att inte hitta någon att bli Att jag ska vara fattig Att få ett fint boende Fattigdom och svält i världen Att vara viktig för någon annan Källa: Kairos Future, Min bild av samhället. Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället