sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — Personer som registreras är asylsökande som har sökt uppehållstillstånd på grund av att de är flyktingar eller skyddsbehö- vande i övrigt enligt 4 kap. 1 och 2 §§ utlänningslagen (2005:716) och personer som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 utlänningslagen (2005:716), jfr 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Bestämmelsen omfattar personer som bott såväl i eget boende (s.k. EBO) som i Migrationsverkets anläggnings- boende (s.k. ABO). Avgörande för att omfattas av introduktions- lagen enligt 1 kap. första stycket 2 är den registrering som görs vid inskrivningen i mottagningssystem. Punkt tre hänvisar till 5 kap. 1 och 6 §§ utlänningslagen (2005:716) och motsvarande äldre bestämmelser utlän- ningslag. Härmed avses utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av att de är flyktingar, skyddsbehövande i övrigt eller på grund av att synnerligen ömmande omständigheter har ansetts föreligga och som inte har varit registrerade vid en förläggning. Punkt fyra avser personer som har ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som har fått uppehållstillstånd i och som omfattas av någon av ovan nämnda kategorier av personer. Uppehållstillstånd pga. anknytning ska ges till en utlänning som är anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, den s.k. anknytningspersonen. De anhöriga som omfattas är med- lemmar ur kärnfamiljen, dvs. make, maka, sambo och ogifta barn till anknytningspersonen. Även föräldrar till ensam- kommande barn som är flykting eller skyddsbehövande i övrigt avses, jfr 5 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716). Med make likställs registrerad partner, se 3 kap. 1 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Vem som är sambo framgår av 1 § sambolagen (2003:376). Enligt 5 kap. 3 a § får uppehållstillstånd även ges till en utlänning som avser att ingå äktenskap eller inleda ett sambo- förhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges. En utlänning som är nära anhörig och som ingått i samma hushåll och har ett särskilt beroendeförhållande kan också få uppehållstillstånd enligt samma bestämmelse. När det finns synnerliga skäl får uppe- hållstillstånd även i andra fall än som avses i 5 kap. 3 a § första och andra styckena beviljas en utlänning som är anhörig till en utlänning som är flykting eller skyddsbehövande i övrigt. Ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning ska enligt punkt 4 ha gjorts från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Tidpunkten för mottagandet ska anses vara den dag anknytningspersonen togs emot från en för- läggning eller då anknytningspersonen enligt uppgift i folkbokförings- databasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet folkbokfördes i kom- munen (jfr 5 § förordning(2007:662) om extra ersättning till kom- muner 2007–2009 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden). Utlänningar som inte tillhör någon av de i bestämmelsen upp- räknade kategorierna saknar rätt till introduktionsprogram och introduktionsersättning enligt denna lag, men kan ändå ha rätt till svenskundervisning för invandrare (sfi) enligt 13 kap. skollagen (1985:1100). Rätt att delta i sfi har, förutom den som har sådana kunskaper i det danska eller norska språket att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig, personer som är bosatta i en kommun och som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket från och med det andra kalenderhalvåret det år de fyller (13 kap. 6 och 7 §§ skollagen). Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.1.2. I denna bestämmelse föreskrivs att /Arbetsför- medlingen ska se till att ett introduktionsprogram erbjuds nyan- lända utlänningar. Introduktionsprogrammet, som enligt 3 kap. 2 § minst ska innehålla svenskundervisning för invandrare (sfi), sam- hällskunskap och förberedande insatser för inträde i arbetslivet, ska finnas att tillgå efter det att utlänningen har fått uppehållstillstånd. Om inte särskilda skäl finns, ska introduk- tionsprogrammet kunna påbörjas inom en månad från det att utlänningen delgivits beslut om uppehållstillstånd, se 3 kap. 1 §. /Arbetsförmedlingens skyldighet att tillhanda- hålla ett introduktionsprogram gäller inte för personer som har avbrutit eller avvisat deltagande i introduktionsprogram. Inom från det att beviljat uppehållstillstånd delgivits en utlänning som har rätt till introduktion enligt 1 kap. 2 § ska Migra- tionsverket/Arbetsförmedlingen ge i uppdrag åt en introduktions- lots att upprätta en utvecklingsplan, se 3 kap. 3 §. Med introduk- tionslots avses en sådan leverantör som slutit avtal med enligt bestämmelserna i lagen om valfrihetssystem, se 4 §. I praktiken innebär detta att när den nyanlände fått uppehållstill- stånd så ska /Arbetsförmedlingen, i samband med delgivning av beslutet, presentera en lista med de lotsar som antagits i verkets/förmedlingens valfrihetssystem (s.k. lotsbank). Om utlänningen inte själv väljer lots ska /Arbetsför- medlingen utse lämplig lots. kan det ta tid för / Arbetsförmedlingen att upprätta ett valfrihetssystem med lotsar. /Arbetsförmedlingen får därför, under högst efter det datum då denna lag träder i kraft, ge kommunen de uppgifter som enligt denna lag åläggs lotsen (se övergångsbestäm- melserna till denna lag). Det innebär bl.a. att kommunerna, inom ramen för redan befintlig introduktionsverksamhet, kommer att få i uppgift att utarbeta individuella utvecklingsplaner och även i övrigt att arbeta aktivt för att nyanlända ska komma igång med sin intro- duktion. Med utgångspunkt i de allmänna kraven på introduktions- programmets innehåll som uppställs i 3 kap. 2 § ska lotsen och utlänningen tillsammans utarbeta och upprätta en utvecklingsplan. Planen ska utformas på grundval av en kartläggning av den nyan- lände utlänningens utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet, utbildningsbehov och hälsa. Planen ska minst innehålla uppgifter om introduktionsprogrammets start, tidsplan och mål samt omfatt- ning och innehåll. Planen ska revideras vid behov, se 3 kap. 3 §. Utvecklingsplanen ska underställas och godkännas av Migra- tionsverket/Arbetsförmedlingen senast inom en månad från det att beslutet om uppehållstillstånd delgivits utlänningen. Vid väsentliga ändringar i godkänd utvecklingsplan ska reviderad plan på nytt underställas och godkännas av /Arbetsför- medlingen, se 3 kap. 4 §. Utlänningen förbinder sig att följa den upprättade utvecklingsplanen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3 och 2.4. /Arbetsförmedlingen ska enligt bestämmelsen betala ut introduktions-, bostads- och barnersättning till nyanlända (se avsnitt 2.3.2) samt statlig ersättning till kommuner (se avsnitt 2.6.8) och introduktionslotsar (se avsnitt 2.4.11) enligt vad reger- ingen närmare föreskriver (i en ny ersättningsförordning). Bestämmelsen reglerar ansvaret för uppföljning och utvärdering av introduktionen av nyanlända utlänningar som ska ligga på Migra- tionsverket/Arbetsförmedlingen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.4.6, 2.5 och 2.13. Bestämmelsen definierar vad en introduktionslots är. Med intro- duktionslots avses en sådan leverantör som / Arbetsförmedlingen slutit avtal med enligt bestämmelserna i lagen om valfrihetssystem (LOV). För genomförandet av utvecklings- planen föreligger enligt 2 kap. 1 § en skyldighet för / Arbetsförmedlingen att anlita en introduktionslots. För att kunna anlita en introduktionslots måste /Arbetsför- medlingen upprätta ett s.k. valfrihetssystem för nyanlända enligt den föreslagna lagen om valfrihetssystem (SOU 2008:15). Med ett valfrihetssystem avses enligt 1 kap. 7 § LOV ett förfa- rande där den enskilde brukaren av tjänsten ges rätt att välja utförare bland de leverantörer som en myndighet godkänt enligt lagen. Lagen om valfrihetssystem reglerar förfarandet vid upprättandet av ett valfrihetssystem och innehåller bl.a. regler som / Arbetsförmedlingen måste följa vid upprättandet av ett sådant system. Vid upprättandet av ett valfrihetssystem är / Arbetsförmedlingen bl.a. skyldig att behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. Myndigheten ska även iaktta de EG-rättsliga principerna om ömsesidigt erkännande, pro- portionalitet och öppenhet (1 kap. 2 § LOV). Enligt bestämmelsens första stycke ska /tillhandahålla intresserade introduktionslotsar ett förfrågningsunderlag. Med förfrågningsunderlag avses det underlag för ansökan om att delta i ett valfrihetssystem som / Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla intresserade lotsar vid upp- rättandet av ett valfrihetssystem, se 1 kap. 2 § lagen om valfrihets- system (SOU 2007:15). I enlighet med lagen om valfrihetssystem måste / Arbetsförmedlingen ange de krav som de ställer på alla lotsar för att dessa ska bli godkända, samt övriga avtalsvillkor. Enligt bestämmelsens andra stycke ska regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela föreskrifter om innehållet i förfrågningsunderlaget. Ersättningen till lotsarna bör lämpligen regleras i ny ersättningsförordning. De minimikrav som /Arbetsförmedlingen bör ställa på de lotsar som vill bli godkända i / Arbetsförmedlingens valfrihetssystem är att de ska följa svensk lag- stiftning, ha F-skattsedel, vara momsregistrerade och inte ha rest- förda skatter och avgifter. Med svensk lagstiftning jämställs även myndigheters föreskrifter. Om lotsen anlitar en underleverantör bör denne avkrävas motsvarande förpliktelse. /Arbetsförmedlingen ska ingå kontrakt med samtliga sökanden som inte har uteslutits enligt 7 kap. 1–2 §§ LOV och som uppfyller de krav som angetts i annonsen och förfråg- ningsunderlaget, 8 kap. 1 § LOV. När beslut fattas om sökanden ska få delta i ett valfrihetssystem ska /möjligt lämna skriftliga upplysningar till sökanden om beslutet och skälen för det, 8 kap. 2 § LOV. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.4.12 och framåt. Introduktionslotsar som enligt 1 § fått i uppdrag att upprätta en utvecklingsplan är enligt denna bestämmelse skyldiga att lämna /Arbetsförmedlingen de uppgifter som krävs för att verket/förmedlingen ska kunna bedöma deras rätt till ersätt- ning. Sådana lotsar är även skyldiga att på begäran av Migrations- verket/Arbetsförmedlingen lämna de uppgifter som behövs för att verket/förmedlingen ska kunna följa upp och utvärdera introduk- tionen av nyanlända enligt denna lag. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.4.6. Enligt paragrafen gäller tystnadsplikt för den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet som avser insatser enligt denna lag. Att en uppgift inte får röjas obehörigen innebär att om tillåtelse föreligger eller skyldighet att lämna uppgift föreskrivs i annan lagbestämmelse, så får uppgiften lämnas ut. I det allmännas verksamhet gäller regler om handlingssekretess och tystnadsplikt, 7 kap. 14 § sekretesslagen. Bestämmelsen ska tolkas mot bakgrund av vad som gäller enligt 7 kap. 14 § sekretesslagen för /Arbetsförmedlingen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.4.7. Bestämmelsen anger när ett introduktionsprogram ska påbörjas. När en utlänning har fått uppehållstillstånd ska ett introduktions- program finnas att tillgå . Om inte särskilda skäl finns, ska introduktionsprogrammet påbörjas inom en månad från det att beslutet om uppehållstillstånd delgivits utlänningen. /Arbetsförmedlingens skyldighet att tillhanda- hålla ett introduktionsprogram gäller inte för personer som har avbrutit eller avvisat deltagande i introduktionsprogram. För den som ska delta i ett introduktionsprogram ska en indivi- duell utvecklingsplan enligt 3 § upprättas. Rätten till introduk- tionsersättning för nyanländas aktiva deltagande i introduktionen är kopplad till utvecklingsplanen. Detta eftersom det av olika skäl kan ta än en månad att påbörja aktiviteterna i introduk- tionsprogrammet, t.ex. på grund av försenad kursstart för sfi. Introduktionsersättning utgår således när introduktionen anses påbörjad, dvs. när en utvecklingsplan upprättats och godkänts av /Arbetsförmedlingen, se 6 § andra stycket. Så länge den nyanlände följer sin utvecklingsplan kvarstår rätten till ersättning. Om det är fråga om omständigheter som beaktats i utvecklingsplanen eller om det är omständigheter som den nyan- lände inte själv råder över påverkas inte den nyanländes rätt till introduktionsersättning. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.1 och 2.4.4. Paragrafen reglerar introduktionsprogrammets innehåll. Introduk- tionsprogrammet kan bestå av olika inslag beroende på den enskilde utlänningens behov och förutsättningar. Faktorer såsom utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet, hälsotillstånd m.m. är sådant som kommer att ha betydelse för utformningen och innehållet i introduktionsprogrammet och den utvecklingsplan som enligt 3 § ska utarbetas och upprättas av introduktionslotsen och den nyanlände. Introduktionsprogrammet ska bedrivas på heltid . Bestämmelsen i 2 § begränsar inte innehållet i introduktions- programmet, men uppställer som krav att introduktionsprogrammet minst ska innehålla svenskundervisning för invandrare (sfi) enligt skollagen (1985:1100), samhällskunskap och förberedande insatser för inträde i arbetslivet. Förberedande insatser för inträde i arbetslivet kan innefatta såväl arbetspraktik som olika rehabiliteringsinsatser. Det ska vara fråga om sådana insatser som utgör ett led i det förberedande arbetet med den nyanlände och som kan leda till att han eller hon kommer i arbete eller på annat sätt i egen försörjning. För exempelvis en person med omfattande rehabiliteringsbehov innebär detta att rehabiliteringsinsatser kan ingå som en del i vederbörandes utveck- lingsplan där målet med insatserna ska syfta till att han eller hon ska komma i egen försörjning vid introduktionstidens slut. Därmed inte sagt att vederbörande faktiskt kommer att vara i arbete efter introduktionstidens slut. Det kommer alltid att finnas personer som inte klarar detta mål. Syftet med den föreslagna introduktions- lagen är emellertid att skapa förutsättningar för så många nyanlända som möjligt att kunna etablera sig i det svenska samhället och på arbetsmarknaden även om det kan ligga långt fram i tiden för vissa personer. Om en person kommer i arbete måste utvecklingsplanen revideras så att han eller hon kan få rätt till introduktionsersättning för tid under vilken han eller hon deltar i svenskundervisning för invandrare (sfi) enligt vad som fastställts i hans eller hennes utvecklingsplan. Introduktionstiden upphör således inte automat- iskt genom att en nyanländ får en heltidsanställning eller är själv- försörjande på annat sätt, utan först när han eller hon avslutat sin sfi och samhällskunskap i enlighet med utvecklingsplanen. Introduktionstiden, som också ska fastställas i utvecklingsplanen, är individuell och kan variera beroende på flera olika faktorer. Den ska dock bedrivas på heltid . Tidsplanen för introduk- tionsprogrammets genomförande ska fastställas med beaktande av den enskilde utlänningens behov av introduktionsinsatser för att uppnå målet med introduktionen. Syftet och målet med introduk- tionen – att den nyanlände snabbast möjligt ska etablera sig i det svenska samhället och bli självförsörjande – ska vara vägledande vid fastställandet av introduktionstidens längd (jfr 1 kap. 1 §). Omständigheter i det enskilda fallet kan göra att den fastställda introduktionsplanens mål och tidsplan inte är realistiska. En för- längd introduktionstid utifrån den ursprungligen fastställda tids- planen måste dock kunna motiveras och det ska föreligga särskilda skäl för att kunna utöka en redan fastställd tidsplan till . Med särskilda skäl avses skäl som inte endast är tillfälliga. Exempel på särskilda skäl kan vara analfabetism, sjukdom, föräldraledighet eller andra liknande skäl. Fastställd tidsplan får förlängas ytterligare till maximalt om synnerliga skäl föreligger. Med synnerliga skäl avses t.ex. fall då en utlänning på grund av graviditet, föräldraledighet, sjukdom eller annat sådant skäl inte kan genomföra introduktionen . Tidsplanen för sådana personer får förlängas i motsva- rande mån som den nyanlände inte kan delta i introduktionen, dock högst till . Kravet på synnerliga skäl innebär att möjlig- heten att utöka introduktionstiden till maximalt ska tillämpas mycket restriktivt. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.1 och 2.4.4. Närmare bestämmelser om utvecklingsplanen finns i denna paragraf. Bestämmelsen anger att /Arbetsförmedlingen inom från det att beslut om beviljat uppehållstillstånd delgivits en utlänning som har rätt till introduktion ska ge i upp- drag åt en introduktionslots att upprätta en utvecklingsplan. Planen ska utformas på grundval av en kartläggning av den nyanlände utlänningens utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet, utbildningsbehov och hälsa. Planen ska minst innehålla uppgifter om introduktionsprogrammets start, tidsplan och mål samt omfattning och innehåll. Det är den nyanlände och introduktions- lotsen som tillsammans ska komma överens om innehållet i planen. Bestämmelsens utformning innebär en frihet för introduktions- lotsen att utforma en individuellt anpassad utvecklingsplan där hänsyn kan tas till individens skiftande behov och önskemål. På så sätt kan lotsen tillsammans med den nyanlände finna de mest ända- målsenliga åtgärderna inom ramen för introduktionsverksamheten för att den enskilde snabbast möjligt ska komma i arbete och egen försörjning. En alltför detaljerad lagstiftning kan här utgöra hinder. Enligt bestämmelsen får den fastställda introduktionsplanen revideras vid behov av lotsen och den nyanlände. Den reviderade introduktionsplanen måste då på nytt underställas och godkännas av /Arbetsförmedlingen. Introduktionstiden kan dock i normalfallet pågå som längst och en utökning från den ursprungligen fastställda introduktionsplanen kräver sär- skilda skäl, se kommentaren till 2 §. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.1 och 2.4.4. Enligt bestämmelsen ska den av lotsen och den nyanlände utarbetade utvecklingsplanen underställas och godkännas av / Arbetsförmedlingen inom en månad från det att beslutet om uppehållstillstånd delgivits utlänningen. Utvecklingsplanen innehåller villkoren för utlänningens rätt att erhålla introduktions- ersättning. Utlänningen förbinder sig att följa den upprättade utvecklingsplanen. Utvecklingsplanen ska på nytt underställas och godkännas av verket/förmedlingen vid väsentliga ändringar i godkänd utvecklingsplan. Därmed kan avses exempelvis förändringar i introduktionstidens längd som innebär att tidsplanen måste förlängas . Ett annat exempel är om den nyanlände får ett arbete som ska ingå i introduktionsplanen eller andra sådana större förändringar i den tidigare upprättade och godkända utvecklingsplanen som medför att nya aktiviteter eller moment införs som inte har funnits med i utvecklingsplanen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.1 och 2.4.4. I paragrafen anges att ersättning till nyanlända utlänningar lämnas i form av introduktionsersättning, bostadsersättning och barnersätt- ning. Bestämmelsen är införd för att förtydliga att ersättning som utgår enligt denna lag kan bestå av tre delar; (1) introduktions- ersättning till den enskilde utlänningen för aktivt deltagande i introduktionen, (2) ersättning för bostadskostnader i vissa fall och (3) ersättning till utlänningar med barn. Se vidare 6 § om introduk- tionsersättning, 7 § om bostadsersättning och 8 § om barnersätt- ning. Ersättningen till nyanlända behandlas i avsnitt 2.3.2 och framåt. Bestämmelsen reglerar rätten till introduktionsersättning. Rätt till introduktionsersättning har enligt första stycket nyanlända utlän- ningar enligt 1 kap. 2 § som deltar i ett introduktionsprogram och som följer den upprättade utvecklingsplanen. Ersättningen är scha- bloniserad och utgår till varje nyanländ som deltar aktivt i intro- duktionen. Introduktionsersättningen är jämförbar med lön såtill- vida att ersättningen är kopplad till en faktisk prestation eller arbetsinsats från den nyanlände, dvs. aktivt deltagande i introduk- tionen. Med aktivt deltagande avses att den nyanlände följer den upprättade utvecklingsplanen. Nyanlända utlänningar som vill ha ersättning måste ansöka om att få sådan ersättning. Ansökan ska lämnas till /Arbetsförmedlingen som fattar beslut och ansvarar för utbetalning. En utlänning som har rätt till intro- duktionsprogram, men som avvisar deltagande i ett sådant har inte rätt till introduktionsersättning. Introduktionsersättningen kan sättas ned helt eller delvis i vissa fall, se 3 kap. 11 §. I andra stycket anges att introduktionsersättning enligt första stycket utgår när introduktionsprogrammet påbörjas. Introduktions- programmet ska anses påbörjat när utvecklingsplanen enligt 4 § upprättats och godkänts av /Arbetsförmedlingen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om introduktionsersättningens storlek, se 14 §. /Arbetsförmedlingens beslut om ersättning kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, se 4 kap. 4 §. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.2. och framåt. I bestämmelsens första stycke anges att en utlänning som har rätt till introduktionsersättning enligt 6 § har rätt till ersättning för kost- nader för den bostad där utlänningen är bosatt och folkbokförd (bostadsersättning). För att få rätt till bostadsersättning krävs att utlänningen bor i en bostad som han eller hon äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. Det innebär bl.a. att personer som bor inneboende och personer som bor i anlägg- ningsboende inte har rätt till bostadsersättning. En person som hyr bostad i andra hand kan få bostadsersättning endast om han eller hon har ett skriftligt hyresavtal . Det krävs också att hyresvärd, bostadsrättsförening eller hyresnämnd har godkänt uthyrningen. Enligt andra stycket betalas bostadsersättning ut per hushåll. Makar ska ansöka om ersättning gemensamt. Ersättning betalas ut till den make som anmäls som ersättningsmottagare. Anmälan ska göras till /Arbetsförmedlingen av makarna gemensamt. Om någon sådan anmälan inte görs har makan rätt att få ersättningen. Enligt tredje stycket lämnas inte bostadsersättning enligt första stycket om sökanden förvärvsarbetar på heltid inom tiden för introduktionsprogrammet, om sökanden avslutat sin introduktion eller om sökandens make är i reguljär sysselsättning. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.3. I bestämmelsens första stycke anges att en utlänning som har rätt till introduktionsersättning enligt 6 § har rätt till ersättning för kost- nader för hemmavarande barns uppehälle (barnersättning). Enligt andra stycket betalas barnersättningen ut per hushåll. Makar ska ansöka om ersättning gemensamt. Ersättning betalas ut till den förälder som anmäls som ersättningsmottagare. Anmälan ska göras till /Arbetsförmedlingen av föräldrarna gemensamt. Om någon sådan anmälan inte görs har modern rätt att få ersättningen. Enligt tredje stycket lämnas inte barnersättning enligt första stycket om sökanden avslutat sin introduktion. Introduktionen är avslutad när introduktionstiden upphör, dvs. när målen i utvecklings- planen uppnåtts. Introduktionstiden upphör dock inte automatiskt genom att en nyanländ får ett arbete, utan först när han eller hon också avslutat sin sfi och samhällskunskap i enlighet med utveck- lingsplanen. Om den nyanlände får jobb måste dock planen revideras, se 4 §. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.3. Bestämmelsen anger vad som menas med begreppen hushåll, barn och makar. Enligt bestämmelsens första stycke ska, vid tillämpningen av denna lag, en man och en kvinna som är gifta med varandra anses bo till- sammans om inte den som ansöker om ersättning eller den som bidrag betalas ut till visar annat.