sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — Hel ålderspension före uppgår till av pensionsunderlaget upp till 1 inkomstbasbelopp, av pensionsunderlaget mellan 1 och 20 inkomstbasbe- lopp och av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomst- basbelopp. För en arbetstagare med lägre pensionsålder än gäller att vid beräkning av pensionsunderlaget räknas inte pensionsgrundande lön in från en anställning med högre pensionsålder med mer än vad som motsvarar den pensionsgrundande lönen i den anställning som grundar rätt till pensionen. För ålderspension före krävs att arbetstagaren har en anställ- ning när han eller hon uppnår pensionsåldern.12 Pensionen betalas ut först sedan arbetstagaren avgått från den anställning som berätti- gar till pensionen och den minskas inte med eventuella andra för- värvsinkomster. När PA 03 ersatte det tidigare statliga pensionsavtalet PA-91 påbörjades en växling från förmånsbestämd till avgiftsbestämd ålders- pension. En pension på av pensionsunderlaget ersattes av en pensionsavgift på av pensionsunderlaget upp till 7,5 basbelopp. På pensionsunderlaget över 7,5 basbelopp var det endast en mindre del av pensionen som ersättes med pensions- avgiften . För teater-, dans- och musikinstitutionerna 12 För anställd med långtidskontrakt kan rätt till fribrev finnas. Se under rubriken istället för pension. åstadkoms samma förändring genom PISA-förordningen och tillkomsten av , som beskrivs nedan i ett eget avsnitt. För den övergångsgeneration som kan ha tjänat in ålderspension finns fortfarande rätt till en förmånsbestämd ålderspension beräknad på pensionsunderlaget upp till 7,5 inkomstbasbelopp, om än på en lägre nivå än . Storleken på pensionen varierar beroende på den anställdes födelseår och beräknas enligt särskilda födelseårstrappor. Detta fortsatta intjänande av förmånsbestämd ålderspension för dem som är födda före visst år, beroende på pen- sionsålder, krävs för att övergångsgenerationen inte ska förlora på växlingen från förmånsbestämda till avgiftsbestämda pensioner. Det är också så att de som omfattades av PA-91 eller PISA-förordningen har rätt till en intjänad pensionsrätt per den tidpunkten som samordnas med det fortsatta intjänandet. I följan- de tabell redovisas de olika intervallen för avtrappningen för de olika pensionsåldrarna.13 Tabell 3.8 Nivå på förmånsbestämd ålderspension från och med för övergångsgenerationen Pensionsnivå i procent av pensionsunderlag >7,5 ibb 7,5–20 ibb 20–30 ibb 8,4–0,3 64,20–60,15 32,10–30,05 8,9–0,2 64,45–60,10 32,25–30,05 8,9–0,5 64,40–60,10 32,10–30,00 9,5–0,5 64,85–60,10 32,40–30,00 Ålderpensionen från och med enligt PISA-förordningen för dem som är födda senare än övergångsgenerationen uppgår till av pensionsunderlaget mellan 7,5 och 20 inkomstbas- belopp och av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomstbas- belopp. Den del av pensionsunderlaget som ligger under 7,5 inkomstbas- belopp ger ingen förmånsbestämd ålderspension. Storleken på pen- sionen påverkas av den anställdes tjänstetidsfaktor. Tid tjänas nor- malt in . Tjänstetid som korist, sångsolist och dan- 13 De fullständiga förmånstrapporna finns i 18 och 19 §§ PA 03 och Bilaga B till PISA- förordningen. sare får tillgodoräknas även om den infallit . Anställda med konstnärligt arbete får tillgodoräkna tjänstetid under högst efter pensionsåldern, men inte längre än till . För att få hel pension krävs med av heltidstjänstgöring. Kravet för hel pension gäller med följande undantag. krävs för balettchef, balettmästare, regissör, teaterchef samt chef för , konsert AB, och stiftelsen . krävs för dockspelare och skådespelare. krävs för korist. krävs för dansare och sångsolist. Om en arbetstagares anställning omfattar arbetsuppgifter från två eller flera verksamhetsområden med olika antal år för hel pension, tillämpas det antal som gäller för det verksamhetsområde där de huvudsakliga arbetsuppgifterna normalt ingår. I den pensionsgrundande tjänstetiden medräknas ledighet utan lön som varar . Dock räknas inte tid för sam- manhängande hel ledighet utan lön för att inneha annan anställning med pensionsrätt. Ålderspensionen från och med kan tidigast börja utbetalas , genom ett så kallat förtida uttag. Den reduceras då enligt SPVs försäkringstekniska riktlinjer. Pensionen kan tas ut livsvarigt eller som en temporär pension fram till . Ålderspen- sionen före kan inte tas ut före respektive pensionsålder. Fribrev i stället för pension Om en anställd slutar sin anställning före pensionsåldern har han eller hon rätt till ett så kallat fribrev för ålderspensionen från och med . utgörs av den intjänade pensionen vid den tid- punkt anställningen upphörde. Det beräknas försäkringstekniskt enligt riktlinjer som SPV fastställer och värdesäkras med prisbas- beloppets förändring. Det kan tas ut enligt samma regler som en ålderspension från och med . Rätt till fribrev finns inte för ålderspensionen före . Den rätten bortfaller om en anställd med lägre pensionsålder än avgår före pensionsåldern. Pensionen är antastbar. för dem som har haft långtidskontrakt enligt särskilt avtal om detta för konstnärlig personal. Det krävs anställningar med långtidskon- trakt för att rätt till fribrev för ålderspension före ska finnas. Fribrevsbeloppet utbetalas tidigast från pensionsål- dern och längst till och med månaden före den månad den kon- traktsanställde fyller . Om arbetstagaren har en annan anställning med statlig pensionsrätt vid pensionsåldern, betalas fribrevet inte ut för tid före den tidpunkt då den andra anställningen upphör. Fri- brevets månadsbelopp höjs inte om det tas ut från en senare tid- punkt än pensionsåldern. Fortsatt pensionsrätt vid uppsägning på grund av arbetsbrist Om en arbetstagare som omfattas av PISA-förordningen och har högst kvar till pensionsåldern blir uppsagd på grund av arbets- brist, kan i samverkan TRS (TRS) upprätthålla den statliga pensionsrätten genom att betala . En förutsättning är att arbetstagaren är anställd hos en huvudman som har anslutit sig till TRS. Om arbetstagaren får nytt arbete med statlig pensionsrätt men med lägre lön, får TRS upprätthålla pensionsrätten beräknad på lönen i den tidi- gare anställningen genom att betala kompletterande . Sjukpension enligt PISA-förordningen betalas ut till den som För- säkringskassan har beviljat hel sjukersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Sjukpensionen är ett komplement till hel sjukersättning. En förmånstagare har rätt till sjukpension så länge han eller hon uppbär hel sjukersättning, vilket längst kan ske till . En förut- sättning är att personen har hel sjukersättning som inte är tidsbe- gränsad och att dennes anställning har upphört. Om arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom och har beviljat tidsbegränsad sjukersättning, partiell sjukersättning eller aktivitetsersättning, kan arbetstagaren i stället ha rätt till tillfällig sjukpension. Den tillfälliga sjukpensionen beta- las ut i motsvarande omfattning som ersättningen från Försäkrings- kassan och så länge den ersättningen betalas ut, som längst till . Sjukpensionen och den tillfälliga sjukpensionen beräknas obero- ende av vilken tjänstetid som en individ får tillgodoräkna sig. uppgår sjukpensionen och den tillfälliga sjukpensio- nen till av pensionsunderlaget upp till 7,5 prisbasbelopp, av pensionsunderlaget mellan 7,5 och 20 prisbasbe- lopp och av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 prisbasbe- lopp. Om en arbetstagare avlider som omfattas av PISA-förordningen eller uppbär ålders- eller sjukpension enligt förordningen, finns under vissa förutsättningar rätt till pension till efterlevande make, registrerad partner, sambo och barn. Pension till vuxen efterlevan- de betalas ut , dock längst till dess den avlidne skulle ha fyllt , och till barn till dess att barnet fyllt . Efterlevandepension till vuxen betalas ut med ett månadsbelopp på av ett prisbasbelopp. Om den avlidne vid dödsfallet hade ett pensionsunderlag som översteg 7,5 inkomstbasbelopp fin- ns rätt till ytterligare belopp. Det beloppet uppgår för vuxen efter- levande till år ett och år 2–6 av pensionsunderlaget mellan 7,5 och 20 inkomstbasbelopp och år ett och år 2–6 av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp. Om en efterlevande vuxen saknas tillfaller beloppen arvsberättigat barn. Om det finns flera arvsberättigade barn delas beloppet lika mellan dem. Arvsberättigade barn har också rätt till en särskild efter- levandepension som per barn uppgår till av pensionsunderlaget upp till 7,5 inkomstbasbelopp, av pensionsunderlaget mellan 7,5 och 20 inkomst- basbelopp och av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomst- basbelopp. PISA-förordningen innefattar inte de avgiftsbestämda pensionerna i PA 03, benämnda individuell ålderspension och kompletterande ålderspension (Kåpan). Scenkonstområdet har egna kollektivavtals- parter som sluter avtal om anställnings- och arbetsvillkor. De är tidigare nämnda Svensk Scenkonst och PTKs förhandlingsgrupp Svensk Scenkonst. Parterna har träffat överenskommelse om avgifts- bestämd individuell ålderspension (AIP), som komplement till PISA-förordningen. Avtalet om AIP gäller inte för dem som enligt övergångsbestäm- melserna till PISA-förordningen fortsätter att omfattas av tidigare PISA-förordningar. Enligt ska arbetstagaren fortlöpande tillgodoräknas en pensionsavgift beräknad på utbetald lön. Avgift tillgodoräknas även vid föräldraledighet (högst 18 månader per barn) och sjukledighet samt tid då sjukpension utbetalas efter det att anställningen upp- hört. Arbetsgivaren betalar avgiften (dansare ) till pensionsåldern. Arbetstagare som innehar en tillsvidarean- ställning med en lägre pensionsålder enligt PISA-förordningen än tillgodoräknas pensionsavgifter till högst efter pensions- åldern, dock längst till . Den som har en tidsbegränsad anställ- ning får däremot tillgodoräkna sig AIP-avgifter även efter pensionsåldern. Detsamma gäller den som övergår från en tillsvidareanställning till en tidsbegränsad anställ- ning efter pensionsåldern. Avgiften för AIP uppgår sedan av utbetald lön. –uppgick avgiften till och 2005–. motsva- rade AIP den individuella ålderspensionen i PA 03, men däremot inte Kåpan vars avgift är av utbetald lön. Höjningen från innebar en anpassning som i huvudsak finan- sierades av ökade statbidrag. Höjningen till för att lik- ställa nivån med de statsanställdas avgiftsnivå finansierades i för- handlingar mellan parterna. Emellertid höjdes avgiften för den indi- viduella ålderspensionen , vilket innebär att de totala avgiftsbestämda ålderspensionerna för de statsanställda motsvarar av utbetald lön. Arbetstagaren bestämmer hur de tillgodoräknade avgifterna ska förvaltas. Försäkringsbolag som har tillstånd från Finansinspektio- nen att erbjuda pensionsförsäkring eller fondförsäkring har inbju- dits att vara med i AIP. De alternativ som arbetstagarna för närva- rande kan välja bland är traditionell pensionsförsäkring hos KPA Pensionsförsäkring, eller Försäkring och fondförsäkring hos Folksam-LO Fondförsäkring, eller Försäkring. Anställda som inte gör ett val får sina pengar placerade hos KPA Pensionsförsäkring i en traditionell för- säkring utan återbetalningsskydd. Den avgiftsbestämda individuella ålderspensionen utbetalas tidigast och i övrigt enligt försäkringsgivarens försäkringsvillkor. Val av försäkringsgivare och förmedling av pensionsavgift för AIP administreras av . Arbetsgivaren betalar pen- sionsavgift avseende föregående år till Pensionsvalet, som överför avgiften till den försäkringsgivare som arbetstagaren valt. Förmånerna enligt PISA-förordningen administreras av (). Handläggningen regleras i förordningen (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensions- förmåner (handläggningsförordningen). Formerna för utbetalning av förmånerna regleras i förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner (utbetalningsför- ordningen). Finansieringen sker enligt förordningen (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar (premieförordningen). Grundläggande för administrationen av förmånerna enligt PA 03 och PISA-förordningen är de anställningsuppgifter som arbets- givarna ska lämna till SPV:s matrikelföring. na behövs för beräkning av pensionsförmåner, pensionspremier och pensionsskulder. SPV har med stöd av 4 § handläggningsför- ordningen utfärdat föreskriften AgVFS 2001:1 A 1 om lämnande av uppgifter till systemet för automatisk matrikelföring. Till föreskrif- ten finns särskilda överföringskrav om hur anställningsuppgifterna ska rapporteras till SPV. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att anställningsuppgifterna i SPV:s matrikelregister är fullständiga och korrekta. Vid SPV pågår ett arbete som syftar till att uppdatera historiska anställningsuppgifter i matrikelregistret. Detta arbete, kallat aktuali- sering, innebär att en individs historiska tjänstetid och intjänade pensionsrätt utreds och fastställs. Anställningsuppgifterna för PA 03 ska överföras till SPV. För det tidigare avtalet PA-91 sker överföringen av anställ- ningsuppgifter årsvis i efterhand. Motsvarande regler gäller för de PISA-förordningar som knyter an till respektive avtal. Enligt SPV:s föreskrift ska uppgifter lämnas genom dataöverföring från ett löne- system som är godkänt av SPV. Uppgifter kan även lämnas genom Rapport , som är ett webbaserat verktyg. Rapport kan användas för att rätta eventuella felaktigheter som har uppstått vid inrapporteringen. För vissa yrkesgrupper inom teater-, dans- och musikinstitutio- nerna är det vanligt med tillfälliga anställningar och med anställ- ningar för en viss produktion. Det innebär att det kan vara svårt att definiera lönen enligt begreppet pensionsgrundande lön och likaså den tillgodoräkningsbara anställningstiden. Kvaliteten på anställningsuppgifterna är avgörande för hur väl administrationen fungerar. Om en arbetsgivare ändrar tidigare inrap- porterade anställningsuppgifter för en person, kan det ha påverkan på från senare arbetsgivare som personen är eller har varit anställd hos. Ändras de uppgifter på vilka en premie är grundad, regleras premien senast vid utgången av månaden efter den månad som SPV fått del av de ändrade uppgifterna. När en anställd ska gå i pension ansvarar arbetsgivaren, i samråd med den anställde, för att ansökan om pensionen görs till SPV. Arbetsgivaren kontrollerar att arbetstagaren tagit del av tjänstema- trikeln. Eventuella ändringar av pensionsgrundande uppgifter görs av arbetsgivaren. Arbetsgivarna betalar för de förmånsbestämda pensionerna enligt de statliga tjänstepensionsavtalen och PISA-förordningen genom en inomstatlig försäkringsmodell som SPV har ansvaret för. För- säkringsmodellen infördes och innebar en övergång från ett fördelningssystem till en försäkringsteknisk redovisning av de stat- liga avtalsförsäkringarna (tjänstepensioner, pensionsersättningar, gruppliversättningar och personskadeersättningar). betalade de flesta arbetsgivarna som omfattades av statens avtalsförsäkringar ett så kallat lönekostnadspålägg (LKP). Principen var att inbetald LKP skulle täcka det årets utbetal- da förmåner. Det fanns även arbetsgivare, däribland en del teater-, dans och musikinstitutioner, som betalade avgifter enligt förord- ningen (1984:222) om pensionsavgifter enligt statliga tjänstepensions- bestämmelser (avgiftsförordningen). Dessutom fanns det arbetsgi- vare som i stället för en avgift betalade utgående pensioner. är i stället principen den att arbetsgivarna ska betala för det årets kostnader för intjänad pensionsrätt och uppkomna försäkringsfall. Det sker genom att arbetsgivaren antingen betalar eller gör avsättningar i balansräkningen. Det finns också förmåner för vilka en försäkringsmässig finansie- ring inte varit möjlig. De hanteras i särskild ordning. De förmåner som arbetsgivarna betalar försäkringstekniskt beräk- nade för, ingår i den statliga försäkringsrörelsen. Försäk- ringsrörelsen fungerar så att arbetsgivarna betalar till SPV, vilka tillförs . Utbetalningar av förmånerna kommer att belasta anslaget Statliga tjänstepen- sioner m.m. SPV redovisar de försäkringstekniska avsättningarna (pensionsskulden) för försäkringsrörelsen i sin balansräkning. Avsätt- ningarna balanseras av en tillgångspost i balansräkningen, benämnd Pensionsfordran på statsverket. Det sker alltså inte någon extern fondering, utan försäkringsrörelsens tillgångar består av en post i den statliga redovisningen. På denna tillgångspost beräknas en avkast- ning med utgångspunkt i marknadsräntan för tioåriga statsobliga- tioner. Resultatet i försäkringsrörelsen regleras mot en återbärings- fond. Storleken på återbäringsfonden påverkar premiesättningen. Genom försäkringsrörelsen behålls således pensionsmedlen inom staten fram till dess att en förmån betalas ut. De som till- förs inkomsttiteln utgör inkomster på statsbudgeten. På motsvarande sätt innebär förmånsutbetalningar utgifter på statsbudgeten. Principer vid försäkring av förmånsbestämda pensioner Det finns olika sätt att trygga förmånsbestämda pensioner. Handlar det om ett tryggande genom försäkring betalar arbetsgivaren en premie till en försäkringsgivare. Vid beräkning av för för- månsbestämda pensioner görs försäkringstekniska antaganden om ränta (avkastning på tillgångarna), livslängd och omkostnader. Differenser mellan de försäkringstekniska antagandena och det verk- liga utfallet resulterar i vinster och förluster för försäkringsrörelsen. Det sammanlagda resultatet regleras mot en återbäringsfond. Åter- bäringsfonden består av ackumulerat överskott, även kallat konsoli- deringskapital. Om premierna i en förmånsbestämd försäkringslösning skulle visa sig vara för lågt satta kommer antagandena att justeras, vilket innebär höjda för arbetsgivarna. Om premierna skulle visa sig vara för högt satta kommer arbetsgivarna att få lägre genom i första hand återbäring, det vill säga premierabatter. Däre- mot kommer inte under- eller överskott att påverka arbetstagarens pensionsförmån. Den statliga försäkringsrörelsen är indelad i olika delrörelser som finansierar olika förmåner enligt statens avtalsförsäkringar. Teater-, dans- och musikinstitutionerna omfattas endast av den statliga tjänste- pensionen, inte av de statliga försäkringarna för tjänstegruppliv, personskador och trygghetsförmåner.14 Institutionerna har kollektiv- avtal om egna lösningar. De förmånsbestämda statliga tjänstepensionerna, både de kollek- tivavtalade och de författningsreglerade, redovisas inom försäkrings- rörelsens sparrörelse och riskrörelse. Genom sparrörelsen finansie- ras de förmånsbestämda ålderpensionerna och livsvarig efterlev- andepension enligt äldre bestämmelser. Genom riskrörelsen finan- sieras sjukpensioner, efterlevandepensioner och premiebefrielse, det vill säga att arbetsgivaren inte behöver betala premien vid vissa ledigheter eller då sjukpension utges. Delrörelserna tillförs olika premietyper, som antingen är indivi- duella eller kollektiva. De individuella premierna bestäms utifrån 14 Detta gäller med undantag för den konstnärlige ledaren vid som omfattas av TGL-S. individens aktuella och historiska anställningsuppgifter, och beräk- ningarna sker enligt försäkringstekniska riktlinjer. De kollektiva premierna uppgår i stället till en viss procent av ett underlag eller ett belopp i kronor, som är lika för samtliga som ingår i kollektivet. För PISA-förordningen består de individuella premierna av en sparpremie som finansierar ålderspensionen från och med och en sparpremie som finansierar ålderspensionen före . De kol- lektiva som scenkonstinstitutionerna betalar är värdesäk- ringspremie, som finansierar värdesäkring av intjänad pensionsrätt för personer som är aktiva, och riskpremie, som finansierar sjuk- pensioner, efterlevandepensioner och premiebefrielsen.15 Det är som beslutar om de försäkringstekniska riktlinjer och det beräkningsunderlag som styr beräkningen av pre- mierna och de försäkringstekniska avsättningarna (pensionsskulden). Enligt SPV:s årsredovisning är de försäkringstekniska antaganden som används aktsamma och sätts på sådant sätt att de säkerställer att försäkringsrörelsen ska kunna fullgöra sina åtaganden. Samtliga arbetstagare som ingår i respektive delrörelse inom den statliga försäkringsrörelsen utgör ett kollektiv. Det innebär att arbetsgivarna betalar individuella som är fastställda enligt gemensamma försäkringstekniska riktlinjer och att de betalar sam- ma kollektiva . Den premie en arbetsgivare ska betala påver- kas således inte av exempelvis sjukligheten hos just den arbetsgiv- aren, eller hos en viss grupp arbetsgivare. Varje delrörelse inom försäkringsrörelsen ska bära sina egna kostnader. Resultatet regleras mot en återbäringsfond som är gemensam för samtliga arbetsgivare inom delrörelsen. Det är följaktligen ingen arbetsgivare som har någon särskild andel av återbäringsfonden, som kan tas ut exempelvis om arbetsgivaren skulle lämna försäkringsrörelsen. Allmänt om beräkning av individuella SPV beräknar individuella enligt PA 03 så att skillnaden mellan den pension som en individ beräknas vara berättigad till vid pensionsåldern (målbeloppet), och den pensionsrätt som personen har tjänat in (fribrevet), ska finansieras med en viss premie som återstår till pensionsåldern. 15 För den konstnärlige ledaren vid betalas även TGL-premie avseende den statliga tjänstegrupplivförsäkringen. premien tas hänsyn till antaganden om ränta, livslängd och omkost- nader. Målbeloppet påverkas av det aktuella pensionsunderlaget och den tjänstetid som individen maximalt kan tillgodoräkna sig vid pensions- åldern. Vidare påverkas målbeloppet av prisbasbeloppet och inkomstbasbeloppet. Pensionsunderlaget består av medeltalet av de fastställda pen- sionsgrundande lönerna före beräk- ningsåret. Pensionsunderlaget förändras i normala fall vid ett års- skifte när en pensionsgrundande lön i pensionsunderlaget läggs till och en annan faller bort. Lönerna i pensionsunderlaget räknas om till samma nivå med hjälp av prisbasbeloppet. Målbeloppet påverkas av att pensionen, med hänsyn till gränsvärdena 7,5, 20 och 30 inkomstbasbelopp, är olika stor beroende på vilken del av pensions- underlaget som den beräknas på. Om målbeloppet ökar, kommer även premien att öka. Hur stor premieökningen blir, påverkas av hur det är kvar till dess personen uppnår pensionsåldern. En ökning av målbeloppet sent i karriären innebär för finansiering av ökningen, vilket leder till en högre premie än vad motsvarande ökning av målbelop- pet skulle ha medfört tidigare i karriären. Vidare påverkas premien av prisbasbeloppet beroende på att det används för att räkna upp både fribrev och målbelopp. Eftersom fribrevet vanligtvis är lägre än målbeloppet innebär en ökning av prisbasbeloppet att skillnaden mellan fribrev och målbelopp ökar (med prisbasbeloppet), vilket leder till en högre premie. Sammantaget innebär det här att de individuella premierna inte bara är beroende av det aktuella pensionsunderlaget, utan även av tidigare intjänat fribrev, hur som återstår till pensionsåldern samt förändringar i prisbasbelopp och inkomstbasbelopp. Storlek- en på det intjänade fribrevet påverkas bland annat av vilka löner och anställningsperioder som en person har haft. Två personer som är födda och har lika lön kan alltså ha väsentligt olika , beroende på anställningshistorik. Däremot kommer två personer som är födda och som har samma målbe- lopp, att ha lika stora avsättningar för pensionen när de väl uppnår pensionsåldern. Skillnaden ligger i hur betalningen för att bygga upp avsättningarna för pensionen har fördelats över den tid pen- sionen har tjänats in. för ålderspensionen från och med 65 år Pensionen från och med enligt PA 03 är olika i olika inkomst- basbeloppsintervall. För den del av pensionsunderlaget som under- stiger 7,5 inkomstbasbelopp är den förmånsbestämda pensionen i PA 03 helt ersatt av avgiftsbestämd pension även om en övergångs- generation får förmånsbestämd pension beroende på pensionsålder och födelseår. Motsvarande gäller för ålderspensionen i PISA-för- ordningen.