sou · GXB392 · 2009-11-17 00:00:00 — 45Områdeschefen menar att invånarna på mindre orter känner igen poliserna och därför tycker att det känns tryggare att prata direkt med dem. Tillresta turister i använder sig av möjligheten att göra polisanmälan på webben i betydligt högre utsträckning, uppger han. utfärdar pass har minskat successivt i takt med att de tekniska kraven på hanteringen har ökat. Det gällde först kravet på att passfoto ska tas på polisstationen och sedan med krav på chip och fingeravtryck. uppgår antalet polisstationer som utfärdar pass i länet till fem, men dessa kommer inte att bibehållas på . Som nämndes ovan föreslår en intern utredning inom att passhante- ringen för , , och koncentreras till . Länspolismästaren säger sig också vara beredd att genomföra en sådan indragning och uppger att det inte kan ute- slutas att även passexpedieringen i dras in. Invånarna i de nordligaste delarna av länet har 15 mils resväg för att göra en passansökan i . Om passhanteringen för länet koncentrerades till skulle resvägen istället bli – en väsentlig försämring av tillgången till service. var invånarna i norra tvungna att ta sig till både vid ansökan om och uthämtning av pass, men eller i vissa fall några månader tillbaka finns möjlighet att hämta ut pass i , , , , , och . I det avseendet har passervicen alltså förbättrats . 6 Tillgång till service Det är nu dags att utifrån genomgången av varje myndighets servicestruktur ge en sammanfattande bild av tillgången till service hos Arbetsförmedlingen, och Polisen för varje kommun i . Nedan redovisas först myndigheternas kontorsstruktur på respektive ort. Med service- och samverkans- kontor avses här de kontorsformer som myndigheterna själva har etablerat, medan lokalkontor avser kontor där bara en myndighet finns representerad. räknas som ett samverkanskontor eftersom den service som ges av kommunens personal på med- borgarkontoret motsvarar den service som ges av Arbetsförmed- lingens personal på samverkanskontoren. För Polisen finns två typer av kontorsformer (oavsett i vilka lokaler kontoren är place- rade): poliskontor och polisstationer. Som framgått ovan är den avgörande skillnaden att poliskontoren bara är bemannade , medan stationerna är bemannade under polisernas arbetstider (det vill säga morgon till sen natt). Bilaga 7 SOU 2009:92 Myndigheternas kontorsstruktur för respektive ort ** ska troligen göras om till poliskontor. Även om beskrivningen av kontorsformer indirekt ger en uppfatt- ning om vilken typ av service som ges så behöver den kompletteras med en översikt över öppettider och tjänsteutbud. och går den huvudsakliga skilje- linjen vid om det finns möjlighet till spontanbesök på orten, vilket gäller på alla orter för Arbetsförmedlingen men på endast sju av de 18 orterna för . För Polisen handlar skillnader i serviceutbud främst om möjligheten att ansöka om och hämta ut pass. I tabellen redovisas också vilka orter som har polisstationer respektive poliskontor. I tabellen nedan rangordnas den sammanlagda servicenivån hos de tre myndigheterna för de 18 orter som ingår i studien. Rang- ordningen bygger i första hand på huruvida det finns möjlighet att spontant besöka alla tre myndigheterna på orten, i andra hand på om det finns möjlighet att ansöka om eller hämta ut pass – vilket också sammanfaller med om det finns en polisstation på orten – och i tredje hand på myndigheternas sammanlagda antal öppet- timmar . Rangordningen för de tre variablerna samman- faller i stort sett, även om får en högre placering än orten annars skulle ha fått av att finns kvar på orten. Jämförelsen av myndigheternas öppettider gäller, liksom genomgångarna av förändringar i öppettider hos respektive myn- dighet, tider för spontanbesök hos myndighetens egen personal. För har Polisens öppettid gjorts om till en genomsnittlig öppettid , beräknad på 5 timmars öppettid – november och 25 timmars öppettid – april. Orter där det finns möjlighet att göra passansökan markeras med x och orter där det går att hämta ut men inte ansöka om pass med (x). Rangordning: Tillgång till service (Antal öppettimmar/vecka) (x) PS (x) PS (x) PS (x) PS (x) PS (x) PS (x) PS * distansarbetsförmedling, x – passansökan, (x) – passutlämning, PS – polisstation, PK – poliskontor Sammanfattningsvis finns det stora skillnader i tillgänglighet till statlig service inom länet. , och har nästan åtta gånger fler sammanlagda öppettimmar hos de berörda myndig- heterna än och . Att , , och hamnar högst upp på listan efter de fem större orterna – det vill säga de orter som har ett komplett serviceutbud – är inte förvånande med tanke på dessa fyra orters geografiska läge. ligger till exempel från kommunens centralort och från centralorten . För och motiveras också en hög närvaro från Polisens sida med att de är turistorter. Överlag kan det konstateras att det inte är glesbygdsområdena i norra som har minst timmar utan de mindre kommunerna i södra , som ligger inom någon mils avstånd från länets största orter och . är det viktigt att under- stryka att avståndet till en ort med komplett serviceutbud är minst lika viktigt för tillgängligheten som antalet timmar myndigheterna håller öppet på hemorten. Medborgarna i och , som upp- går till ungefär 770 per ort, har 11,5 respektive till , där närmaste polisstation med passhantering och dygnet runt-beman- ning finns. Servicen på dessa orter må alltså vara bättre än på de mindre orterna i södra , men avståndet till en ort där hela serviceutbudet finns är betydligt längre, vilket drar ner den all- männa servicenivån. För att se om det finns något samband mellan tillgång till service på hemorten och avstånd till en ort med komplett service- utbud jämförs dessa faktorer i tabellen nedan. Som orter med komplett serviceutbud räknas orter som har passhantering. Dia- grammet visar också rangordningen för kommunernas och orternas invånarantal. På så vis går det att få en uppfattning om ifall det finns något samband mellan tillgången till service och dels stor- leken på kommunen, dels invånarantalet för centralorterna samt , och – det vill säga de orter där direktservicen finns. Kan det vara så att kommuner med små centralorter har en lägre servicenivå? SOU 2009:92 Bilaga 7 Tillgång till service i förhållande till invånarantal och avstånd till ort med komplett serviceutbud till ort med komplett Tabellen ger ingen entydig bild av huruvida kommunens eller centralortens storlek påverkar nivån på service från myndigheterna. Orter som , , och har bättre service än andra orter i relation till deras storlek både som kommuner och orter, medan , , och har sämre tillgång än andra orter i relation till kommunernas och ort- ernas invånarantal. Skillnaden blir dock begriplig om man beaktar avståndet till närmaste ort med komplett serviceutbud. De fyra förstnämnda orterna har till en sådan ort, medan de fyra sistnämnda bara har till en ort med full service. Det finns alltså ett negativt samband mellan servicenivå på orten och avstånd till en ort där resten av serviceutbudet finns. 6.2Var har indragningar skett? Rapporten har beskrivit omfattande indragningar av service från myndigheternas sida , framförallt när det gäller öppettider för receptionsservice. Var är det då någonstans som indragningarna har skett? Gäller sambandet mellan servicenivå och avstånd till en större ort även för förändringen i service? Nedan jämförs den negativa förändringen i service med kommunernas och orternas invånarantal samt med avståndet till en ort med full service. Rangordningen av förändring i service bygger på en jäm- förelse mellan myndigheternas sammanlagda antal öppettimmar vid den första referenspunkten och 2009.46 För- ändringen i öppettider anges i timmar inom parentes vid varje ort. Översikten visar att det är de fyra mindre kommuner i södra som ligger i anslutning till länets största orter som har förlorat mest i tillgången till service . I har antalet sammanlagda öppettimmar minskat , i och i och med . De orter som klarat sig bäst är de fem största orterna samt och , som tack vare etableringen av distansarbetsförmedlingarna har haft en svagt negativ förändring av öppettider eller till och med ingen förändring alls. Undantaget är som hamnar högt upp på listan på grund av nedläggningen av polisstationen . Det är inte troligt att effekten av den indragna servicen har varit som störst på de orter som haft en mest negativ utveckling. En lika viktig faktor är närheten till , , , eller . Av de orter som drabbats av större minskningar i öppet- hållandet har indragningarna troligen haft störst effekt i , och kommuner, som alla har relativt långt till dessa orter. 46 Ett problem är att referenspunkterna som förändringen mäts emot skiljer sig åt dels mellan olika myndigheter, dels mellan olika orter. I den här rangordningen blir den gemensamma referenspunkten det år för vilket den tidigaste uppgiften om öppettider finns tillgänglig, dvs. Syftet med att ange olika referenspunkter i de tidigare översikterna har varit att visa på den kontinuerliga förändringsprocess som indragningarna av öppettider innebär, där vissa av indragningarna skedde i början av decenniet och vissa så sent som . I det här diagrammet är syftet istället att fånga in den totala förändring som varje ort har upplevt, oavsett exakt årtal för när det skedde. SOU 2009:92 Bilaga 7 Förändringar i tillgång till service i förhållande till invånarantal och avstånd till ort med komplett serviceutbud till ort med komplett (antal h/vecka) (-63) () (-58) (-56) (-45) (-43) (-43) (-41,5) (-39) (-36,5) (-35) (-34) (-15,5) (-11,5) (-3) (-1,5) (-1,5) (-1,5) Det är viktigt att understryka att indragningen av direktservice inte är någonting som är slutfört utan att det handlar om en pågående process av snabb förändring. Det finns heller ingenting som tyder på att indragningarna kommer att avta; större förändringar har skett så sent som . Vidare är Polisen mitt inne i en rationaliseringsprocess som syftar till att lägga ned polisstationerna på upp till sju orter i länet med indragningar av lokalt stationerad personal såväl som öppettider som en trolig följd. Dessutom finns det förslag om att lägga ned passexpedieringen i , , och eventuellt även i . När det gäller är stora delar av myndighetens omorganisation redan genomförd men det är fortfarande oklart vad som ska hända med de kvarvarande besökskundtjänsterna i och . Vad gäller Arbetsförmedlingens verksamhet riskerar distansförmedlingarna i norra att ersättas av en förenklad form av distansmötesplats som Arbetsförmedlingen i norra upplever som sämre ur ett kundperspektiv. måste än så länge finnas representerad i varje kom- mun men om kravet på personlig inskrivning till Arbetsförmed- lingen tas bort är det möjligt att även åliggandet om lokal närvaro försvinner. Det finns med andra ord en centraliseringstrend som kan komma att förändra den relativa fördel som orterna i norra har när det gäller tillgång till myndighetsservice på orten. 6.3Tillgången till service utanför centralorterna har studien berört kommunernas centralorter samt några tätorter i norra som under delar av året omvandlas till turistorter med tusentals tillfälliga besökare. Som nämndes inled- ningsvis bodde av befolkning på dessa orter med direktservice från någon av de tre myndigheterna. Utredningen föreslår att myndigheternas kontorsstruktur på större tätorter kompletteras med servicepunkter på landsbygden. Service- punkterna kan vara fasta eller mobila och ska möjliggöra personliga möten på distans för enklare ärenden hos myndigheterna, men även användning av självbetjäningstjänsterna på webben.47 Arbetsförmedlingen har tidigare haft kundarbetsplatser utplace- rade på andra ställen än på arbetsförmedlingarna, exempelvis i innan distansmötesplatsen öppnades där och på arbetsplatser som drabbats av stora varsel. (2009) har ingen av de tre myn- digheterna kundarbetsplatser på andra än på myndigheternas kontor och det förs för tillfället inga diskussioner om att upprätta nya självbetjäningspunkter, än mindre servicepunkter med möjlig- het till distansmöten. Därmed handlar tillgången till service på landsbygden om hur långt det är till närmaste större ort. Tabellen nedan anger de tätorter i – utöver de orter som har direktservice – som 2005 hade en befolkning på minst 1 000 personer och till en ort med direktservice. Här anges också avstånd till närmaste ort med någon form av direktservice respektive till närmaste ort med komplett service- utbud, det vill säga , , , eller . Det är viktigt att understryka att orterna med någon form av direktservice inkluderar en rad orter som inte har direktservice från . Det är alltså viktigt att ta hänsyn till båda faktorerna för att få en realistisk uppfattning om avståndet till servicetjänster. 47 Delbetänkande SOU 2008:97, Styr samverkan – för bättre service till medborgarna, 2008, s. 78. SOU 2009:92 Bilaga 7 Tätorter utan tillgång till direktservice utifrån befolkningsstorlek48 direktservice (km) serviceutbud (km) * I kommun är och inte centralort. Befolkningsstorlek är en viktig faktor att ta hänsyn till vid etable- ringen av servicepunkter, men avståndet är också viktigt. Även mycket små tätorter som ligger avsides bör därför kunna komma i fråga. Nedan anges några orter i länet som skulle vara särskilt lämpliga för utplacering av servicepunkter utifrån sitt geografiska läge. Listan ska inte ses som uttömmande utan snarare som exem- pel på orter där servicepunkter bör finnas för att tillgodose en miniminivå av tillgänglighet på landsbygden. Tabell 13 Tätorter utan tillgång till direktservice utifrån geografiskt läge49 direktservice (km) serviceutbud (km) 48Befolkningsstatistik, SCB och avståndstabell, . Avstånden till ort med komplett service är inte exakta. 7 Samverkan mellan myndigheter och kommuner Obemannade servicepunkter kan fylla ett behov i glesbygds- områden, men de måste kompletteras med en kontorsstruktur för direktservice på de större tätorterna. Som vi har sett i den här rapporten har de mindre kommunerna i inte längre en acceptabel servicenivå ens på centralorterna, om man med det menar möjlighet att besöka myndigheten på orten. En möjlig lös- ning på detta är att myndigheterna samverkar med kommunen i att leverera direktservice. Nedan beskrivs de initiativ som diskuteras och det medborgarkontor som redan finns i drift i kommun. Genomgången bygger på intervjuer med kommunalråden i respektive kommun samt Turistbyråns chef i , där kom- munens medborgarkontor är lokaliserat. Som vi ska se är det tvek- samt om de initiativ till samverkan som finns har ambi- tionen att erbjuda service utöver den nivå som finns på samverk- anskontoren. Snarare verkar det handla om att etablera en ny typ av samverkanskontor där även den kommunala servicen ingår. i heter råd och är ett samarbete mellan kommun, , Arbetsförmed- lingen, och Polisen. Den kommunala servicen inbegriper förutom turistbyrå rådgivning för företagare, studie- och yrkesvägledning, energirådgivning och konsumentvägledning. Kontoret är öppet , varav Arbetsförmedlingens handläggare finns där , polisen och endast för förbokade besök. Övrig tid ger Turistbyråns personal information om myndigheterna mot- svarande servicenivån på samverkanskontoren. Det handlar om att informera, lämna ut blanketter och vid behov hjälpa till att fylla i enklare uppgifter. Liksom på samverkanskontoren kan medborgar- kontoret inte boka in möten hos myndigheterna utan bara hänvisa vidare till kundtjänst på telefon. Det är sällan personalen löser ett ärende, menar chef, deras roll är snarare att hänvisa till rätt instans. Eftersom det är oklart vem som står som ansvarig om personalen lämnar felaktig information är personalen också restriktiv med att svara på svåra frågor. öppnades på initiativ av kommunen efter att flera statliga myndigheter annon- serat om neddragningar i verksamheten. att Turistbyrån och råd tillsammans har upp- emot 30 000 besök . Relativt få av dem, ungefär 1 500 besök , rör hjälp med information om eller annan service kopplad till de statliga myndigheterna. Siffran inkluderar inte kunder som vänder sig direkt till myndighetens personal när den finns på plats i lokalerna. Kommunalrådet uppger att kommun skulle vilja utveckla samarbetet med gemensamt anställd personal som kan ge mer djupgående information om myndigheternas verksamhets- område, dock inte så djupgående att centrumet ersätter Försäk- ringskassans jobb. 7.2Övriga existerande och planerade samverkansformer I länets tre minsta kommuner – , och – för kommunen just nu diskussioner med Arbetsförmedlingen, Försäk- ringskassan och Polisen om samlokalisering och i vissa fall även om tjänstesamverkan. Ingen kommun har ännu fattat beslut om sam- verkan. kommun ingår i ett pilotprojekt som ska omsätta utredningens förslag om att kommuner och myndigheter ska etablera gemensamma servicekontor i praktiken. Kommunen har genom bidrag från anställt en projektledare som arbetar med få till stånd en sådan samverkan. Diskussionerna påbörjades och ett medborgarkontor kan komma att sjösättas . Samverkan ska gälla både lokaler och tjänster, där ambitionen är att ha en gemensam servicevägledare som är utbildad i myndigheternas olika verksamhetsområden. Det är dock inte fråga om någon mer djupgående service utan om att lämna ut blanketter, ge enkel information och att hänvisa vidare – med andra ord verkar det röra sig om ungefär den servicenivå som finns på samverkanskontoren. Kommunalrådet framhåller att även om inte kommer att vara bemannat med myndig- heternas egen personal så bör det finnas möjlig- het att träffa myndighetens egen personal på kontoret någon dag . Det är alltså viktigt att det finns möjlighet till personliga besök på orten: man ska inte behöva resa för att träffa myndig- hetens personal. kommun är och har tre kommuncentra: , och . Kommunens plan är att det ska finnas noder till i och där man kan få service öga mot öga på en lägre nivå. Ett medborgarkontor med personal från kommunen, Arbetsförmedlingen och Försäkrings- kassan fanns också i fram tills . heterna drog sedan in sitt öppethållande på orten och finns bara kommunen kvar på kontoret. Ambitionen är vidare att service- punkter för självbetjäning ska etableras i flera av det tjugotalet byar som ingår i kommunen. Kommunalrådet uppger att de exempelvis kan lokaliseras ute i bystugor och administreras av en person från varje byalag som håller öppet eller kväll i veckan.50 och kommuner strävar efter att upprätta lik- nande former av samverkan mellan myndigheterna och kommu- nerna, men där har diskussionerna inte kommit lika långt. Medan det i är kommunen som varit drivande uppges det i och vara myndigheterna som har initierat samarbetet. I , och för Polisen diskussioner om sam- verkan med kommunen som ett led i omvandlingen av polis- stationer till poliskontor. I förs även diskussioner om samlokalisering mellan , Arbetsförmedlingen och eventuellt kommunen, beroende på vem som hittar en lämplig lokal. I har myndigheterna fattat beslut om etablering ett servicekontor, men det är ännu oklart när det kommer att öppna. I finns vidare en ambition om att inrätta ett rättcenter med polis- och åklagarmyndighet samt kriminalvård i samma hus. Det samarbete som redan finns på plats mellan Polisen och i innefattar samlokalisering och viss tjänstesamverkan. Tabellen nedan visar vilka former för samverkan mellan myn- digheter och kommuner som finns (2009) och var det finns påtänkta eller beslutade planer på att inleda samverkan. Be- greppet samverkanskontor används här utifrån den innebörd det har i Arbetsförmedlingens och koncept, det vill säga samarbete kring lokaler och basala servicetjänster. Det innebär att kontorstyperna nedan inte alltid överensstämmer med den tidigare beskrivningen av i vilken form myndigheterna finns repre- senterade på olika orter. Ett exempel är att inte har något samverkanskontor mellan Arbetsförmedlingen och Försäkrings- kassan, men däremot ett samarbete mellan Polisen och kommunen som beskrivs i termer av ett samverkanskontor i tabellen nedan. Polisens representation på orten finns alltså i form av ett polis- 50 I , som är en glesbygdskommun, håller även den kommersiella servicen på att utarmas. Kommunen upplever att den i och med utarmningen av den kommersiella servicen blir motarbetad i att utveckla den för kommunen så viktiga turistnäringen. Att hitta lös- ningar för att behålla servicen är det som kommunalrådet enligt egen utsaga lägger ner mest energi på. kontor, som i sin tur ingår i ett samverkanskontor med kom- munen.51 Den modell för medborgarkontor eller lokala servicekontor som utredningen skisserar innebär en högre ambitionsnivå än samverk- anskontorens när det gäller den service som kommunens personal ger medborgarna å andra myndigheters vägnar.52 Personalens roll på ett sådant kontor kan jämställas med servicehandläggare på ett servicekontor. Som framgår i tabellen tolkas inget av de initiativ som diskuteras i – inte heller det i – som en ambition om att etablera ett medborgarkontor. Vi ska åter- komma till diskussionen om medborgarkontor och deras service- nivå lite längre ner. Existerande och planerade samverkansformer Existerande (samverkande aktörer) Planerade (samverkande aktörer) Servicekontor (AF, FK, ) Servicekontor (AF, FK, ) Servicekontor (AF, FK, ) Rättscenter (Polisen, andra delar av rättsväsendet) Samverkanskontor (AF, FK, Polisen, Samverkanskontor (AF, FK) Samverkanskontor (Polisen, kommunen) Samlokalisering/Samverkanskontor (AF, FK, Polisen, Servicekontor (AF, FK, ) Samverkanskontor (AF, FK) Tull- och polisstation (Polisen, Tullen) Servicekontor (AF, FK, ) Samverkanskontor (Polisen, Samverkanskontor (AF, FK, Polisen, kommunen) Samverkanskontor (AF, FK) Samverkanskontor (AF, FK), (Polisen, Samverkanskontor (AF, FK), (Polisen, Samverkanskontor (AF, FK, Polisen, kommunen) Samverkanskontor (AF, FK, Polisen, kommunen) Lokal- samt viss tjänstesamverkan Nod till kontoret i (AF, FK, kommunen) (Polis- och tullmyndigheterna) Nod till kontoret i (AF, FK, kommunen) 51Ett alternativ hade varit att använda begreppen lokal- och tjänstesamverkan istället. Skälet till att de begreppen inte används är att de är svåra att särskilja. Exempelvis innefattar ett samverkanskontor en väldigt enkel grad av tjänstesamverkan, medan ett servicekontor inne- bär mer avancerad tjänstesamverkan mellan , men bara lokalsamverkan mellan dessa myndigheter och Arbetsförmedlingen. 52Delbetänkande SOU 2008:97, Styr samverkan – för bättre service till medborgarna, 2008, kap. 4. När det gäller potentiella framtida samverkansformer är det också intressant att titta på vilken organisatorisk indelning de tre myn- digheterna har . Som framgår nedan har alla tre myndig- heterna olika verksamhetsområden i , som bara delvis är överlappande. Myndigheternas organisatoriska indelning i (arbetsmarknadsområden understrukna, organisatoriska enheter markerade med markerade med fet stil) – () – – – (– ) – () – Rapporten har även beskrivit hur alla tre myndigheterna har organi- serat om sin verksamhet i länet . I Arbetsförmed- lingens och fall har detta skett i samband med att de tidigare länsmyndigheterna uppgått i nationella myndigheter, medan Polisen sedan närpolisreformen bildat samord- ningsområden där flera kommuner ingår. Nya organisationer har inrättats parallellt med att myndigheterna fört diskussioner om samverkan med andra myndigheter och/eller kommuner. Myndig- heterna verkar alltså inte ta hänsyn till eller vänta in de förändringar som samverkan kan komma att resultera i. Det är å andra sidan inte överraskande med tanke på att myndigheterna inte är ålagda att samverka i leveransen av service. 7.3 Kommunernas syn på myndigheternas närvaro Kommunalråden i de fyra kommuner som har intervjuats här – , , och – framhåller möjligheten till personliga möten med myndighetens personal som nödvändig för att försäkra sig om att medborgarna ges en fullgod service.