sou · GXB338 · 2009-04-24 00:00:00 — 42Socialstyrelsen, Om barnet behöver ny vårdnadshavare, 2006, s. 119. 43Jfr 5 kap. 2 § andra stycket SoF. 2004/05:136 s. 52. 45Migrationsverkets webbplats, . 46SOU 2008:58 s. 321. procent av schablonersättningen. Rätt till resterande del av schablonersättningen har den kommun där barnet är folkbokfört vid utgången av varje bidragsperiod. Utbetalningarna sker var tredje kalendermånad . För barn och ungdomar utgår schablonersättningen med (belopp): Detta innebär att det är den kommun som skriver ut barnet till, dvs. anvisningskommunen, som får det första schablonbeloppet för barnet. Det andra schablonbeloppet betalas ut till den kommun där barnet är folkbokfört. Om barnet är placerat i ett familjehem eller placerad privat i ett släktinghem folkbokförs han eller hon där hemmet ligger. Om barnet är placerat på ett HVB i anvisningskommunen ska barnet, enligt , folkbokföras där. Om barnet är placerat på ett HVB i en annan kommun än anvisningskommunen, ska barnet emellertid folkbokföras på församlingen i anvisningskommunen.47 För de ensamkommande barnen består introduktionsinsatserna i huvudsak av skola och stödboende. Om barnet är folkbokfört i en annan kommun än placeringskommunen och går i skola där, är därför ansvaret för barnets introduktion delat - bosättningskommunen ansvarar för skolan och placeringskommunen för boendet. 47 10 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.fl. 11 Personer som är hemlösa är och narkotikamissbrukare. Han har ett mångårigt missbruk bakom sig och har vårdats med stöd av LVM. Han har dock varit omotiverad att sluta missbruka och återfallit kort efter att tvångsvården upphört. Därefter har han undvikit kontakt med för att slippa nya LVM-insatser. I samband med en separation blev hemlös. har han bott tillfälligt hos vänner och bekanta, och i olika trapphus och förråd. har kommit till en vändpunkt och vill förändra sitt liv. Han vill sluta missbruka och vänder sig till för att få hjälp med bostad och missbruksbehandling. Vid besök hos i den kommun där han vistas konstaterar handläggaren att är folkbokförd hos sin f.d. sambo i grannkommunen. Med hänsyn till detta samt att tidigare varit föremål för LVM-insatser hos grannkommunen, hänvisas han dit. När vänder sig till grannkommunen menar de att han, eftersom han inte har vistats i kommunen , i stället ska vända sig till vistelsekommunen. blir uppgiven och ger upp sina tankar på förändring. blir situation akut och han vänder sig på nytt till i vistelsekommunen. Vistelsekommunen tar då emot hans biståndsansökan, men avslår den med motiveringen att ansvaret för insatser ligger på grannkommunen. Handläggaren förklarar beslutet för och uppmuntrar honom att överklaga för att få ett avgörande från länsrätten. Eftersom är i så dåligt skick gör vistelsekommunen dock en nödprövning som resulterar i en natts boende på härbärge och matpengar, men hänvisar honom i övrigt till grannkommunen. Personer som är hemlösa har genomfört tre nationella kartläggningar av hemlösheten i . En direkt jämförelse av hemlöshetssituationerna mellan de tre mätningarna är inte möjlig att göra. Bland annat på grund av de förändringar som har gjorts mellan undersökningarna av dels definitionen av hemlöshetsbegreppet, dels det utvidgade antalet tillfrågade uppgiftslämnare.1 I det följande kommer endast uppgifter års kartläggning att redovisas. kartläggning gäller hemlösheten i landet under en mätvecka, vecka 2005. rapporterades omkring 17 800 personer som hemlösa. Tre fjärdedelar av dessa var män och en fjärdedel kvinnor. Majoriteten var födda i men det fanns en överrepresentation av personer födda utanför , jämfört med deras andel i den övriga befolkningen.2 Medelåldern var 41 år.3 11.2.1 definition av hemlöshet Personer som är att betrakta som hemlösa har i kartläggningen definierats i fyra olika situationer. Syftet med detta är att markera att hemlöshet inte beskriver en person, utan den situation som personen befinner sig i för tillfället.4 En person är hänvisad till akutboende, härbärge, jourboende eller är uteliggare. En person är intagen eller inskriven på antingen stödboende inom socialtjänst, landsting, privat vårdgivare, eller SIS-institution 1Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 26. 2Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 28. 3Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 54. 4Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 7. Personer som är hemlösa och planeras att skrivas ut efter mätperioden men har inte någon bostad ordnad inför utskrivningen eller utflyttningen. En person är intagen eller inskriven på stödboende inom socialtjänst, landsting, privat vårdgivare, eller SIS-institution och planeras inte att skrivas ut men har inte någon bostad ordnad vid eventuell framtida utskrivning eller utflyttning. En person bor tillfälligt och utan kontrakt hos kompisar, bekanta, familj, släktingar eller har ett tillfälligt (kortare än efter mätperioden) inneboende- eller andrahandskontrakt och har på grund av denna situation sökt hjälp eller varit i kontakt med den uppgiftslämnande myndigheten eller organisationen under mätperioden.5 Av de omkring 17 800 personer som rapporterades som hemlösa befann sig (cirka 3 600 personer) i situation 1, (cirka 2 000 personer) i situation 2, (cirka 6 400 personer) i situation 3, (4 700 personer) i situation 4 och 11.2.2 I vilka kommuner finns personer som är hemlösa? I av landets kommuner rapporterades att det fanns personer som var hemlösa under mätveckan. Flest hemlösa personer per 10 000 invånare fanns i och . 5Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 20. 6Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 48 ff. Personer som är hemlösa muner där det inte fanns någon kännedom om hemlösa personer var främst små kommuner.7 Ett antal kommuner som vanligtvis inte förknippas med hemlöshet redovisade höga andelar hemlösa i relation till sitt invånarantal. Detta beror bl.a. på att det med undersökningens definition finns ett stort antal hemlösa som befinner sig i olika typer av behandlingshem, institutionsboenden, inom kriminalvården eller stödboenden inom kommunerna, dvs. situation 2 och 3. Flest hemlösa som befann sig i dessa situationer per 10 000 invånare fanns i kommunerna . Även , och hade många personer som befann sig i dessa situationer.8 Ett fåtal kommuner uppvisade höga andelar hemlösa personer oavsett hur man räknar. Det var , , , , , och Borlänge.9 av de hemlösa personerna rapporterades ha haft kontakt med och de hade i stor utsträckning tagit del av olika typer av insatser . Den klart vanligaste insatsen var boendeinsats. Andra förekommande insatser var insatser mot missbruk, insatser mot psykiska problem, insatser mot somatiska problem, övrigt stöd samt insatser av icke frivillig karaktär.10 De personer som hade varit hemlösa hade i högre grad problem som de behövde stöd för än de som varit hemlösa . De problem som tycktes öka mest med tiden, för både kvinnor och män, var somatiska problem, problem med mun och tänder samt psykiska problem. Däremot verkade ekonomiska problem, familjeproblem och brist på sysselsättning minska som hemlös. Enligt verkar det som att uppgiftslämnarna i detta avseende främst fokuserade på personernas mest akuta och påfallande problem, såsom missbruk och psykiska problem, medan exempelvis ekonomiska 7Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 74. 8Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 77. 9Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 77. 10Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 42. Personer som är hemlösa problem och brist på sysselsättning verkade hamna i skymundan ju som personen i fråga hade varit hemlös.11 Enligt 2 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver, se avsnitt 6.1.2. Regeringsrätten har i rättsfallet RÅ 1990 ref. 119 bl.a. prövat frågan om ansvarig kommun för en kvinna som saknade permanent bostad. Kvinnan och hennes fyra barn hade återvänt till efter en ettårig vistelse i . Familjen bodde inledningsvis hos kvinnans syster i B kommun, men efter att systern hade flyttat och sagt upp lägenheten ansökte kvinnan om bistånd i form av permanent boende i B kommun. B kommun gjorde upprepade försök att ordna bostad åt kvinnan och barnen, men utan resultat. Familjen flyttade slutligen till en husvagn som anskaffats av B kommun. Någon plats att ställa upp husvagnen på i B kommun hade dock inte gått att ordna och husvagnen placerades på en campingplats i S kommun. Eftersom familjen då inte längre vistades i B kommun uppkom fråga om ansvarig kommun. Regeringsrätten konstaterade att kvinnans biståndsbehov vad avser bostad hade uppkommit när hon var bosatt i B kommun. Hon hade också ansökt om bistånd i den kommunen. Den omständigheten att kvinnan - i avvaktan på en lösning av bostadsfrågan - nödgats vistas i en annan kommun, medförde inte att ansvaret för biståndet övergick från B kommun till en annan kommun. Exempel på lokala riktlinjer i har rekommenderat kommunerna i länet att anta riktlinjer för ärendehantering avseende hemlösa.12 Riktlinjerna är ämnade att reglera kommunernas samverkan och ansvar för den kategori hemlösa som saknar fast bostad, egen eller förhyrd bostad och som inte bor i något stadigvarande inneboendeförhållande. Dessa personer är därför hänvisade till tillfälliga boenden eller är uteliggare. 11Socialstyrelsen, Hemlöshet i , 2006, s. 39. 12Kommunförbundet rekommendation , dnr. 2005/0058. Personer som är hemlösa I riktlinjerna föreskrivs bl.a. att för en hemlös person som är aktuell hos i en kommun eller varit det behåller den kommunen ansvaret tills personen får ny fast bostad. Med fast bostad avses första- eller andrahandskontrakt eller intyg om inneboende. Om personen inte varit aktuell i någon kommun räknat från det tillfälle då han eller hon åter blir aktuell för får den kommun som är vistelsekommun ansvaret. Kontakt med socialjour räknas inte i dessa riktlinjer som att vara aktuell hos någon kommuns socialtjänst och ska därför inte ingå i ovan angivna tidsberäkningar. Får en person fast bostad i en ny kommun övertar denna kommun ansvaret för personen . Om oklarhet råder om personen kommer att bo stadigvarande i den nya bostaden, övergår ärendet först till den nya kommunen. I riktlinjerna finns även föreskrifter om fortsatt ansvar vid flyttning i vissa fall. har antagit riktlinjer för ärendeansvar mellan stadsdelsnämnderna.13 I riktlinjerna föreskrivs att för hemlösa personer som är aktuella vid en stadsdelsnämnd behåller nämnden ärendet tills den enskilde får ny fast bostad. Övriga som haft fast boende inom stadsdelen men inte varit aktuella ska tas emot i den stadsdelen om de vänder sig dit i direkt samband med att de blivit bostadslösa. Med direkt samband avses inom en månad från det att personen blivit hemlös. Om den hemlösa personen inte är aktuell, dvs. haft kontakt, inom någon stadsdel ska den hemlöse hänvisas till . Särskilda regler gäller för personer som tidigare haft kontakt med samt för dem som är under 20 respektive . När en ny klient vänder sig till görs i regel en s.k. tillhörighetsutredning. Avgörande vid denna utredning är vilken kommun den enskilde har haft starkast anknytning till . Hänsyn tas bl.a. till om den enskilde har eller har haft kontakt med i en annan kommun och om han eller hon har lämnat en planering som finns där. Hänsyn tas även till om den enskilde vistas och lever sitt liv i en annan kommun. I utredningen beaktas vidare var personen är folkbokförd men det är inte utslagsgivande för bedömningen. 13 riktlinjer för ärendeansvar mellan stadsdelsnämnderna, antagna i kommunstyrelsen . Personer som är hemlösa föringsadress kan dock stärka argumenten i de fall de andra omständigheterna pekar mot folkbokföringskommunen.14 I tar socialjouren emot de personer som inte har en naturlig förankring i . När en person aktualiseras hos socialjouren görs en s.k. vistelsebegreppsutredning. Socialjouren intervjuar då personen och tar reda på bakgrundsfakta. I vistelsebegreppsutredningen beaktas vilken kommun eller stadsdel den enskilde har bott i tidigare och om han eller hon har haft insatser från där. Sedan görs en bedömning av vilken kommun eller stadsdel som personen hör till utifrån var han eller hon kan sägas ha sin starkaste anknytning. Vid den bedömningen beaktas bl.a. var personen är född, var han eller hon har sin familj, var eventuella barn finns och vilka kontakter som finns med en annan socialtjänst.15 14Uppgift från i . 12Äldre och personer med funktionsnedsättning som vistas tillfälligt i en kommun är och bor ensam i en tvårumslägenhet. Hon har ramlat och är orolig för att det ska hända igen. Vid det senaste fallet bröt hon lårbenshalsen och lider fortfarande av smärtor i höften. Hon klarar dock av att gå kortare sträckor med rollator. har beviljats hemtjänst ett antal timmar . Hemtjänstpersonalen städar, tvättar och handlar mat. De hjälper även med den personliga hygienen. Därutöver får hjälp av hemsjukvården att hantera sina läkemedel. har inte vågat gå ut efter lårbensbrottet och har börjat känna sig alltmer isolerad i lägenheten. Hennes dotter besöker henne varannan söndag, men hon är ofta stressad och hinner sällan stanna någon längre stund. Dottern har erbjudit sig att skjutsa till fritidshuset i en angränsande kommun. De tror båda två att skulle må bra av ett miljöombyte . vänder sig till den kommun där fritidshuset är beläget och ansöker om samma insatser som hon har i hemmet. Hon behöver även fortsatt hjälp av hemsjukvården. Kommunen beviljar hemtjänst i form av hjälp med den personliga hygienen, men avslår ansökan i övrigt eftersom de inte anser att kommunen kan tillhandahålla sommargäster städning och andra tjänster av servicekaraktär. I fråga om hemsjukvården hänvisas till , eftersom kommunen inte har tagit över ansvaret för hemsjukvården. Äldre och personer med funktionsnedsättning 12.2Hemtjänst och hälso- och sjukvård till personer som vistas tillfälligt i en kommun är statistikansvarig myndighet för officiell statistik om bl.a. kommunernas äldre- och handikappomsorg. införde en personnummerbaserad uppgiftsinsamling, som innebär att kommunerna lämnar uppgifter på individnivå inklusive personnummer för äldre och personer med funktionsnedsättning som har biståndsbeslut om vissa insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL, respektive har fått hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL. avser uppgiftsinsamlingen förhållandet och oktober månad för insatser enligt SoL. Vidare avser uppgiftsinsamlingen personer som månad varit mottagare av hälso- och sjukvård enligt 18 § HSL. avser uppgiftsinsamlingen beslut om insatser enligt SoL respektive hälso- och sjukvård . För att underlätta läsningen kommer vi i det följande att använda begreppen höstrespektive sommarmätningen. har, på utredningens begäran, jämfört sin individ- och personnummerbaserade statistik mot registret över totalbefolkningen (RTB). På så sätt har vi kunnat få fram uppgifter om antalet personer som har beviljats vissa insatser enligt SoL respektive hälso- och sjukvård enligt HSL i en annan kommun än den som de är folkbokförda i. Vi har utgått från antagandet att en person är bosatt där han eller hon är folkbokförd. Det innebär att vi har förutsatt att en person som befinner sig i en annan kommun än folkbokföringskommunen endast vistas där tillfälligt. Även om det förekommer att personer är bosatta i en kommun där de inte är folkbokförda, bedömer vi att det torde röra sig om förhållandevis få personer. De variabler som har studerats är hemtjänsttimmar och personer som har tagit emot hälso- och sjukvård. Anledningen till att vi, i fråga om insatser enligt SoL, har avgränsat jämförelsen till hemtjänst, är att hemtjänst uppges vara den vanligaste insatsen under en tillfällig vistelse. Vi har vidare haft för avsikt att, i fråga om hälso- och sjukvård enligt HSL, avgränsa jämförelsen till hemsjukvård. Detta eftersom det främst torde vara hemsjukvård som blir aktuell under en tillfällig vistelse i en annan kommun, t.ex. i sommarstugan. Det har dock inte varit möjligt att Äldre och personer med funktionsnedsättning särskilja hemsjukvården från övrig hälso- och sjukvård i det tillgängliga materialet. De mått som har tagits fram är andelen hemtjänsttimmar respektive andelen personer som tagit emot kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser och som inte är folkbokförda i kommunen. Uppgifterna har redovisats i tabeller för äldre respektive funktionshindrade samt som en total. I tabellerna redovisas också undergrupper för om personen är folkbokförd i eller inte, samt vidare för kommun, kvinnor och män samt olika åldersgrupper. I betänkandet redovisas valda delar av dessa tabeller.1 För att kunna jämföra om vissa kommuner har högre kostnader än andra för hemtjänst eller hälso- och sjukvård till personer som endast vistas tillfälligt i kommunerna, har vi utgått från de kommuner som enligt Kommuner och Landstings kartläggning hade högst kostnader för hemtjänst och hemsjukvård till s.k. semesterpensionärer. Det var , , , , , och kommuner. Vi har även lagt till kommun, eftersom kommun enligt uppgift till utredningen har ett förhållandevis stort antal sommargäster med behov av hemtjänst. Jämförelsegruppen består således av , , , , , , och kommuner. I termbank definieras hemtjänst som bistånd i form av service och personlig omvårdnad i den enskildes bostad eller motsvarande. Med service avses här t.ex. praktisk hjälp med bostadens skötsel, hjälp med inköp, ärenden på post och bank, tillredning av måltider samt distribution av färdiglagad mat. Med personlig omvårdnad avses de insatser som därutöver behövs för att tillgodose fysiska, psykiska och sociala behov. Detta kan t.ex. innebära hjälp med att äta och dricka, klä sig och förflytta sig, sköta personlig hygien och i övrigt insatser som behövs för att bryta isolering (t.ex. viss ledsagning) eller för att den enskilde ska känna 1 De fullständiga tabellerna kan begäras ut från utredningen. Äldre och personer med funktionsnedsättning sig trygg och säker i det egna hemmet (bl.a. genom kvälls- och nattpatrull). I hemtjänst ingår även avlösning av anhörigvårdare.2 Av uppgifter framgår att landets kommuner vid höstmätningen hade beviljat totalt 4 . Av dessa hade () beviljats till personer som inte var folkbokförda i kommunen. Tabell 12.1 Antal beviljade hemtjänsttimmar vid höstmätningen Till personer som inte är folkbokförda i kommunen* * Innefattar även personer som inte är folkbokförda i . Vid sommarmätningen hade landets kommuner beviljat totalt 4 . Av dessa hade () beviljats till personer som inte var folkbokförda i kommunen. Tabell 12.2 Antal beviljade hemtjänsttimmar vid sommarmätningen Till personer som inte är folkbokförda i kommunen* * Innefattar även personer som inte är folkbokförda i . Vid en jämförelse mellan höst- och sommarmätningen framgår att antalet beviljade hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen var något högre vid höstmätningen () än vid sommarmätningen (). Äldre och personer med funktionsnedsättning Vid höstmätningen hade av kommunerna beviljat högst av sina hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen. 97 kommuner hade inte beviljat alls till personer som inte var folkbokförda i kommunen. De fem kommuner som hade beviljat procentuellt sett flest hemtjänsttimmar, hade beviljat , , , respektive av sina hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen. Figur 12.1 Andel beviljade hemtjänsttimmar till personer som inte är folkbokförda i kommunen vid höstmätningen. Vid sommarmätningen hade av kommunerna beviljat högst av sina hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen. 84 kommuner hade inte beviljat alls till personer som inte var folkbokförda i kommunen. De fem kommuner som hade beviljat procentuellt sett flest hemtjänsttimmar, hade beviljat , , , respektive av sina hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen. Äldre och personer med funktionsnedsättning Figur 12.2 Andel beviljade hemtjänsttimmar till personer som inte är folkbokförda i kommunen vid sommarmätningen. Fördelning per kommun. Vid en jämförelse mellan mätningarna framgår att spridningen mellan landets kommuner vad gäller antalet beviljade hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen, var något större vid höstmätningen (0-13,) än vid sommarmätningen (). Vid höstmätningen varierade antalet beviljade hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen mellan i jämförelsegruppen. , och kommuner låg över riksgenomsnittet på medan , , och kommuner låg under riksgenomsnittet. kommun låg på samma nivå som riksgenomsnittet. Äldre och personer med funktionsnedsättning Tabell 12.3 Antal beviljade hemtjänsttimmar i jämförelsegruppen vid höstmätningen Till personer som inte är * Innefattar även personer som inte är folkbokförda i . Vid sommarmätningen varierade antalet beviljade hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen mellan i jämförelsegruppen. Samtliga kommuner - bortsett från kommun, där uppgift saknas - låg över riksgenomsnittet på . Tjörns kommun var vidare den kommun i landet som hade procentuellt sett flest beviljade hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen. 3 För få personer för att redovisas. Äldre och personer med funktionsnedsättning SOU 2009:38 Tabell 12.4 Antal beviljade hemtjänsttimmar i jämförelsegruppen vid sommarmätningen Till personer som inte Uppgift saknas (u.s.) * Innefattar även personer som inte är folkbokförda i . Vid en jämförelse mellan mätningarna framgår att samtliga kommuner i jämförelsegruppen - bortsett från kommun, där uppgift saknas - hade beviljat en högre andel hemtjänsttimmar till personer som inte var folkbokförda i kommunen vid sommarmätningen jämfört med höstmätningen. Dessa kommuner låg vid sommarmätningen även över riksgenomsnittet. Trots detta minskade det totala antalet beviljade hemtjänsttimmar i och Tjörns kommuner. Vidare var ökningen i kommun marginell i förhållande till dess totala antal hemtjänsttimmar. 12.2.2 hälso- och sjukvård Varje kommun ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som bor i en särskild boendeform för äldre eller bostad med särskild service för personer med funktionshinder enligt 5 kap. SoL. Detsamma gäller dem som efter beslut av kommunen bor i enskild verksamhet som motsvarar de boenden som nämns i 5 kap. SoL. Varje kommun ska även i samband med dagverksamhet, som omfattas av 3 kap. 6 § SoL, erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som vistas där.4 En kommun får även i övrigt erbjuda dem 4 18 § första stycket HSL. SOU 2009:38 Äldre och personer med funktionsnedsättning som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård).5 Ett landsting får till en kommun inom överlåta skyldigheten att erbjuda hemsjukvård, om och kommunen kommer överens om det.6 hade 159 kommuner tagit över ansvaret för hälso- och sjukvården i ordinärt boende helt eller delvis. uppgick motsvarande siffra till 171 kommuner.7 Såsom angivits inledningsvis har vi haft för avsikt att avgränsa jämförelsen till hemsjukvård. Detta eftersom det främst torde vara hemsjukvård som blir aktuell under en tillfällig vistelse i en annan kommun, t.ex. i sommarstugan. Vi har därför fokuserat på de uppgifter som endast avser kommuner med helt eller delat ansvar för hälso- och sjukvård i ordinärt boende, dvs. Det har dock inte varit möjligt att särskilja hemsjukvården från den övriga hälso- och sjukvården ur statistik. Då hemsjukvården ingår som en del av hälso- och sjukvården kan dock konstateras att den åtminstone inte överstiger de uppgifter som anges för hälso- och sjukvården som total. Omfattningen av hälso- och sjukvård till personer som inte är folkbokförda i kommunen Vid höstmätning hade, i kommuner med helt eller delat ansvar för hemsjukvård, 3 106 personer tagit emot hälso- och sjukvård i en kommun där de inte var folkbokförda.