sou · GXB355 · 2009-06-10 00:00:00 — insatser för att förstärka pandemiberedskap och i samband med det också ett ökat fokus på internationellt samarbete. Social- styrelsen fick i uppdrag att i samverkan med andra berörda myndig- heter samt och se till så att nödvändiga planeringsinsatser genomförs dels för att minska riskerna för en influensapandemi, dels för att begränsa konsekvenserna av en pandemi. fick i upp- drag att ingå avtal med en eller flera vaccinproducenter om att leverera vacciner vid en influensapandemi. infördes ett krav att redovisa verksamhet inom EU och andra internationella organ när det gäller beredskap mot globala allvarliga smittutbrott och också vilka effekter det arbetet har för den natio- nella beredskapen. fick även i uppdrag att ta fram underlag om strategiskt viktiga smittskyddsfrågor, dels inom det nationella smittskyddet, dels inom EU-samarbetet. fick i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter vidareutveckla handlingsplanen för beredskap för pandemisk influ- ensa. Enligt regleringsbrevet ska följa läns- styrelsernas uppdrag att identifiera verksamheter som är särskilt viktiga för samhället vid en influensapandemi. fick också två uppdrag som rör antibio- tikautvecklingen, dels en inventering av antibiotikaanvändningen inom hälso- och sjukvården, dels en uppföljning av den strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar som presenterades av regeringen 2005.7 Som en följd av att fick ett samord- ningsansvar för de samlade insatserna mot hiv/aids och andra sexu- ellt överförbara och blodburna sjukdomar har myndigheten fått flera uppdrag i anslutning till denna nya uppgift. Även insatser som syftar till att öka medvetenheten bland unga om sexuellt överförbara infektioner har prioriterats i regeringens styrning av . fick myndigheten i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag och en vägledning för riktade insatser till ungdomar och unga vuxna inom området sexuellt överförbara sjukdomar inklusive sex- och samlevnadsinformation och 2009 fick i uppdrag att genomföra nationella informations- insatser riktade till ungdomar och unga vuxna. 2005/06:50 om strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vård- relaterade sjukdomar. Nationella rådet för organ- och vävnadsdonation Rådet för specialis- eringstjänstgöring Rådet för samord- ning av insatser mot hiv/aids 1IMS – metoder i socialt arbete 2UPP-centrum – Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa .nedan bilden av framgår organisationsplan Verksamheten inom smittskyddsområdet bedrivs huvudsakligen vid tillsynsavdelningens smittskyddsenhet. I samband med att upp- gifter inom hiv/aids-området överfördes från Statens folkhälso- institut till 2006 inrättades även vid tillsynsavdel- ningen en särskild enhet för hivprevention. Smittskyddsenheten fungerar som ett nav i smittskyddsarbetet för hela myndigheten och förstärker med sin kunskap andra delar av organisationen. Enheten har fått ett ökat ansvar, personalstyrkan har utökats och kompetensen breddats. Vid utgången av 2004 hade personalstyrkan ökat till nio anställda (motsvarande 6,93 årsarbetskrafter) och vid utgången av 2008 till 23 (motsvarande 18,32 årsarbetskrafter). Smittskyddsenhetens kostnader åren 2004–2008 framgår av tabell 3.1. har tilldelats ett särskilt anslag för samordning av beredskap för utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar. ökade kostnaderna p.g.a. ökade samordnings- uppgifter samt arbete med vårdhygien. Kostnaderna 2008 utgjorde av totala kostnader. Den expansion som skett har i huvudsak finansierats med andra medel än Social- styrelsens förvaltningsanslag. Tabell 3.1 Smittskyddsenhetens kostnader 2004–2008 (belopp i tkr) avsatte 2008 ca 9,2 mnkr av myndighetens förvalt- ningsanslag till smittskyddsenhetens verksamhet, vilket utgjorde av totala förvaltningsanslag. har regeringen avsatt för att för- stärka beredskapen för utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar. Åren 2006–2007 disponerade 4,5 mnkr av detta anslag och . 8 Exkl. kostnader för det särskilda uppdraget att ingå avtal om vaccinleverans vid en eventuell influensapandemi. Enligt budgetpropositionen är avsikten att medel ska avsättas även . Den resterande verksamheten finansieras via bidrag från Kris- beredskapsmyndigheten för verksamhet inom området spridning av farliga ämnen. Bidraget uppgick till 5,8 mnkr. bidrar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap med ca 7,5 mnkr.9 () inrättades . Den verk- samhet som bedrivs vid SMI har dock en längre historia och har genomgått flera förändringar både vad gäller innehåll och organisation. Ursprungligen har den sina rötter i Statsmedi- cinska anstalten, som startade sin verksamhet 1909, och därefter (), som grundades . Vid SBL bedrevs förutom epidemiologisk och diagnostisk verk- samhet även produktion av vacciner. Den senaste större förändringen genomfördes , då SBL:s vaccinproduktion bolagiserades och SBL i samband med det lades ned. De epidemiologiska och diagnostiska uppgifterna övertogs av SMI, som dock i fortsättningen enbart skulle bedriva s.k. särpräglad diagnostik. Laboratoriekapaciteten vid sjukhusen bedömdes vara tillräckligt väl utvecklad för att landstingen själva, som har det direkta ansvaret för både hälso- och sjukvård och smittskydd, skulle kunna ansvara för den rutindiagnostiska verksamheten. Sta- ten skulle i fortsättningen enbart ansvara för diagnostik av sjuk- domar som sällan förekommer i eller smittämnen som krä- ver speciell utrustning eller metodik. Den särpräglade diagnostiken skulle bedrivas som uppdragsverksamhet och vara avgiftsfinansie- rad.10 SMI skulle ha sin tyngdpunkt i ett kvalificerat forsknings- och utvecklingsarbete inom smittskyddsområdet och verksamheten skulle bedrivas i nära samarbete med (). Den nya myndigheten skulle placeras på KI:s område och samord- 9Krisberedskapsmyndigheten lades ner och uppgifterna övertogs av den nyinrättade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 1992/93:46 om ett nationellt smittskyddsinstitut m.m., avsnitt 6. ning med KI:s forskning och utbildning liksom möjligheterna till lokal- och personalmässig samordning skulle prövas.11 Ett närmare samarbete med KI hade påbörjats redan på SBL:s tid. För att förstärka forskningspotentialen inom smittskydds- området och vidareutveckla resurserna vid SBL hade 1990 tre tjänster i professors ställning vid SBL omvandlats till professurer vid KI. Professurerna var förenade med tjänst som avdelningsföre- ståndare vid SBL. Efter SBL:s avveckling fortsatte detta samarbete, nu mellan KI och SMI, och tre ytterligare professurer förenade med tjänst vid SMI inrättades vid KI. Samarbetet skulle stabiliseras och tydliggöras genom långsiktiga avtal mellan SMI och KI och SMI skulle disponera medlen för professurernas finansiering.12 Den expansion som SMI har genomgått – personalstyrkan har ökat från drygt 200 anställda 2001 till ca 370 – beror enligt myndighetens generaldirektör till stor del på en kraftig utveckling av institutets forskningsverksamhet. 13 Laboratoriekapaciteten har också förstärkts, inte minst genom säkerhetslaboratoriets tillkomst 2000, det enda laboratoriet i som bedriver mikrobiologisk diagnostik med högsta säkerhetsklass, och labora- torium, som invigdes och som ersatte det tidigare djurhuset. Laboratoriet möjliggör kvalificerad forskning med hjälp av för- söksdjur under förhållanden som både är säkra och världsledande ur djurhållningssynpunkt. Uppgifter enligt lagar och förordningar () uppgifter är närmare reglerade i för- ordningen (2007:1215) med instruktion för . Den centrala uppgiften är att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och främja skyddet mot sådana sjukdomar. SMI ska enligt instruktionen sär- skilt: följa och analysera det epidemiologiska läget nationellt och internationellt i fråga om smittsamma sjukdomar och skyddet mot dessa, 1989/90:90 om forskning, avsnitten 6.1.2 och 14.5. 13Intervju med i tidningen , nr 2, 2009. lämna och andra berörda information om det epidemiologiska läget och föreslå åtgärder som detta kan för- anleda, följa och analysera immunitetsläget i utvalda befolkningsgrup- per efter genomförda vaccinationsprogram och föreslå vaccina- tionsåtgärder, ta initiativ till åtgärder som medför ett gott skydd i landet mot smittsamma sjukdomar, även i kris och krig, upprätthålla kompetens att utföra diagnostiska undersökningar av unik karaktär som ett led i landets smittskydd, upprätthålla ett för landets smittskydd relevant förråd av bakte- rier, virus och andra ämnen, svara för kvalitetsstöd till landets mikrobiologiska och infek- tionsimmunologiska diagnostik, bedriva forskning, metodutveckling och utbildning inom smitt- skyddsområdet, delta i internationellt samarbete inom smittskyddsområdet, följa och analysera utvecklingen i fråga om vårdrelaterade sjuk- domar, antibiotikaresistens och annan antimikrobiell resistens samt lämna och andra berörda information om utvecklingen och föreslå åtgärder som denna kan föranleda. SMI:s ansvar för smittskyddet är även reglerat i smittskyddslagen (2004:168). Enligt 1 kap. 7 § andra stycket ska SMI, som expert- myndighet, följa och analysera det epidemiologiska läget nationellt och internationellt och föreslå åtgärder för att landets smittskydd ska fungera effektivt. Enligt 2 kap. 5 § ska SMI ta emot anmäl- ningar om misstänkta eller konstaterade fall av allmänfarlig eller annan anmälningspliktig sjukdom. Enligt 6 § smittskyddsförordningen (2004:255) ska SMI fort- löpande sammanställa och utvärdera de anmälningar som myndig- heten tar emot om anmälningspliktiga sjukdomar. På begäran från eller andra myndigheter inom smittskyddet ska SMI tillhandahålla sådan information. SMI ska också med lämpliga mel- lanrum sända ut redogörelser med sådan information till berörda myndigheter, läkare och veterinärer. SMI tar även emot anmälningar om sjukdomsalstrande bakterier eller främmande ämnen i livsmedel enligt 39 § livsmedelsförord- ningen (2006:813)14. De kommunala nämnder som utövar tillsyn enligt livsmedelslagen ska, enligt föreskrifter (LIVSFS 2005:7) om epidemiologisk utredning av livsmedelsburna utbrott, samarbeta bl.a. med SMI när utredningar genomförs. SMI har enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap särskilt ansvar inom samverkansområdet farliga ämnen för såväl krisberedskap som inför och vid höjd beredskap. Inom SMI finns även, i enlighet med myndighetens instruktion, samverkansorganet användning och minskad antibiotikaresistens (Strama). Stramas syfte är att verka för sektorsövergripande samordning i frågor som rör förutsättningar att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur samt att ta initiativ till åtgärder som i första hand rör människors hälsa. Stramas verksamhet ska enligt instruktionen redovisas skilt från SMI:s övriga verksamhet i årsredovisning och budgetunderlag. Regeringens styrning genom regleringsbrev Enligt den enhetliga verksamhetsstruktur, indelad i politikområ- den, verksamhetsområden och verksamhetsgrenar, som infördes i statsförvaltningen 2001 och som har gällt , har SMI:s verksamhet varit inordnad i politikområdet Folkhälsa och verk- samhetsområdet Smittskydd och hälsoskydd. Verksamheten har varit indelad i följande verksamhetsgrenar: Epidemiologisk övervakning, analys och utvärdering Målen i regleringsbreven har i huvudsak hållits på en allmän nivå och de återrapporteringar som begärts har mestadels handlat om att beskriva utvecklingstendenser och insatser som har vidtagits. 14 Anmälan görs även till . SMI har endast i begränsad omfattning erhållit särskilda upp- drag från regeringen. Regeringen har begärt sär- skilda redovisningar angående SMI:s ekonomiska situation, i syn- nerhet kring den avgiftsfinansierade verksamheten och då i första hand den experimentella biomedicinska verksamheten vid det s.k. djurhuset. SMI har liksom flera andra myndigheter fått i uppdrag att redovisa hur verksamheten relaterar till s.k. generella politik- områden som folkhälsopolitiken, barnrättspolitiken, handikappoli- tiken och politiken för global utveckling. Därutöver har SMI endast haft två uppdrag med syfte att utreda och utveckla frå- gor inom smittskyddsområdet. Det ena uppdraget innebar att, till- sammans med och , ta fram ett underlag om behovet av och förutsättningar för att inrätta ett nationellt vaccinationsregister i . Det andra innebar att, till- sammans med Strama och i samarbete berörda myndigheter, göra en översyn av existerande nationella system för övervakning av an- tibiotikaresistens, antibiotikaförsäljning samt förskrivningsorsaker. SMI leds av en generaldirektör. fanns vid SMI en styrelse med begränsat ansvar men , då den nu gäl- lande myndighetsförordningen (2007:515) trädde i kraft, är SMI en enrådighetsmyndighet15. SMI har ett insynsråd som utses av reger- ingen och som ska bestå av högst tio ledamöter. upp- gift är att utöva insyn i verksamheten och ge myndighetschefen råd. Regeringen har utnämnt en ny generaldirektör för med anledning av att den tidigare generaldirektörens förordnande löpt ut. Den nye generaldirektören tillträder . 15 I samband med att myndighetsförordningen trädde i kraft avvecklades ledningsformen styrelse med begränsat ansvar i hela statsförvaltningen. framgår av bilden nedan. Direkt under verksledningen finns tre stabsorgan: Informations- sektionen, sektionen för biosäkerhet och kvalitet samt antibiotika- resistensgruppen. I övrigt är verksamheten indelad i sju avdel- ningar: , mykologi, vatten och miljö Dessutom finns på SMI ett samordnande kansli för Stramas verk- samhet. SMI:s lokalyta uppgår till ca . labora- torium och säkerhetslaboratoriet upptar därutöver lokalytor på 2 650 respektive . har personalstyrkan vid SMI expanderat kraftigt, se diagram 3.1. Enligt årsredovisningarna var medeltalet anställda 2001 234 st. och antalet årsarbetskrafter 197. Det hade 2008 ökat till 367 respektive 341. Diagram 3.1 Personalstyrka vid –2008 Källa: årsredovisning 2001–2008. var det totala antalet årsarbetskrafter vid SMI 313 st. Fördelningen av dessa mellan SMI:s avdelningar framgår av tabell 3.2. Tabellen visar även hur stor del av årsarbetskrafterna som finansierades via myndighetens förvaltningsanslag (inkl. avgifts- intäkter för speciell diagnostik) respektive externa bidrag. Tabell 3.2 Årsarbetskrafter och antal anställda vid SMI:s intäktsutveckling –2008 (anslag, externa bidrag samt avgifter och andra ersättningar) framgår av diagram 3.2. har anslagsintäkterna legat på en relativt stabil nivå på knappt . Totalt ökade intäkterna från 2001 till 2008. Utvecklingen framgår av tabell 3.3. De externa bidragen ökade med . Ökningen av avgifter och andra ersättningar beror även de till viss del på en ökning av bidragen. Av administrativa skäl fakturerar SMI i vissa fall finansiärer till bidragsfinansierade projekt. Intäkterna bokförs därför preliminärt som avgiftsintäkter och bokas sedan om till bidragsintäkter – vilket påverkar hur intäkterna redovisas i årsredovisningen. Diagram 3.2 intäktsutveckling –2008 Källa: årsredovisning 2001–2008. Tabell 3.3 intäkter 2006–2008 (belopp i tkr) Avgifter och andra ersättningar Källa: årsredovisning 2008 Kostnadsutvecklingen per verksamhetsgren – 2008 framgår av diagram 3.3. Kostnaderna för forskning och metodutveckling uppgick till , vilket utgjorde nästan hälften, , av de totala kostnaderna. Diagram 3.3 kostnader per verksamhetsgren 2001–2008 Källa: årsredovisning 2001–2008. Perioden –2008 har alltså präglats av en kraftig ökning både av finansiella intäkter, personalstyrka och verksamhet vid SMI. Det är framför allt SMI:s forskningsverksamhet som har expanderat. Enligt SMI:s ledning har detta varit en medveten strategi för att attrahera kvalificerade forskare till myndigheten. Man har sett detta som ett sätt att förstärka och upprätthålla en hög kvalitet på SMI:s hela verksamhet och på så sätt bidra till ett starkare smittskydd i . Forskningsverksamheten har på så sätt blivit en motor i SMI:s verksamhet. Genom att fler kvalificerade forskare knyts till myndigheten ökar möjligheterna att erhålla forskningsbidrag vilket förbättrar förutsättningarna för hela verksamheten. Genom en utvecklad forskningsverksamhet vidgas myndighetens kunskaps- bas, vilket blir till nytta för hela verksamheten. Forskningsverk- samheten bidrar på så sätt även till bättre förutsättningar för SMI att fullgöra sitt myndighetsuppdrag. Bidragsfinansieringen innebär också att SMI får overhead-intäkter som underlättar inköp och drift av utrustning . SMI:s förvaltningsanslag uppgick till ca . Lokalkost- naderna uppgick till 79,5 mnkr, dvs. Ca hälften av lokalkostnaderna utgörs av kostnader för säkerhetslabo- ratoriet och laboratorium. –ökades förvaltningsanslaget med totalt 50,5 mnkr p.g.a. de ökade lokalkostnaderna med anledning av de nya laboratorierna. Via förvaltningsanslaget finansieras även de sex professurerna i smittskydd vid () som enligt ett särskilt samarbetsavtal även tjänstgör vid SMI. Till varje professur ställs även lokaler på SMI till förfogande (140 kvm/professur) för respektive professors forsknings- och högskoleuppdrag inom KI. har regeringen avsatt för att förstärka beredskapen för utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar. Åren 2006–2007 disponerade SMI 5,5 mnkr av detta anslag och . Enligt budgetpropositionen är avsikten att medel ska avsättas även . SMI disponerar även, , för den verk- samhet som bedrivs av användning och minskad antibiotikaresistens (Strama). instruktion redovisas Stramas verksamhet skilt från SMI:s övriga verksamhet i årsredovisning och budgetunderlag. De diagnostiska undersökningar av unik karaktär som utförs vid SMI (den s.k. speciella diagnostiken) ska finansieras med full kost- nadstäckning via avgifter. Avgiftsintäkterna uppgår till ca . För att upprätthålla nödvändig kompetens för att bistå landets mikrobiologiska laboratorier med råd och stöd när det gäller dia- gnostik av smittsamma sjukdomar har SMI till regeringen framfört förslag om förändrat regelverk kring myndighetens diagnostiska verksamhet. Förslaget innebär att SMI i begränsad omfattning skulle få möjlighet att genomföra rutindiagnostik. SMI anser även att kravet på full kostnadstäckning för den speciella diagnostiken borde ändras. Det handlar i regel om diagnostik som ofta är så säll- synt att den har svårt att bära sina kostnader.16 Även driftskostnaderna för den experimentella biomedicinska verksamheten vid laboratorium finansieras via av- gifter. Hyra och kapitalkostnader finansieras dock via förvaltnings- anslaget. uppgick driftskostnaderna (och intäkterna) till ca och hyra och kapitalkostnader till ca . SMI:s intäkter från externa bidrag uppgick , enligt SMI:s års- redovisning, till ca . Bidragsintäkterna har ökat med ca och utgjorde av de totala intäkterna 2008. De externa bidragen utgörs till största delen av medel som erhålls från statliga myndigheter, främst Krisberedskapsmyndig- heten (KBM), SIDA och de vetenskapliga forskningsråden och medel från EU. Genom bidragen finansieras såväl mer permanent verksamhet vid SMI som tidsbegränsade projekt. 16 Förslag till förändrat regelverk avseende diagnostik vid . Översyn av verksamhet inom mikrobiologisk och infektionsimmunologisk diagnostik. Redovisning av regeringsuppdrag . Via KBM har SMI erhållit bidrag från medel för krisberedskap som finns anslagna inom utgiftsområde 6. Den verk- samhet som bedrivs vid för mikrobiologisk beredskap vid SMI finansieras huvudsakligen genom dessa medel. Bidraget uppgick till 25,9 mnkr och minskades 2009 till 23 mnkr.17 Andelen bidrag från privata finansiärer varierar och har utgjort ca 15–av de externa bidragen. Bland finansiärerna märks bl.a. olika läkemedelsföretag, , AERAS Global TB Vaccine Founda- tion, International Aids Vaccine Initiative samt andra fonder och stiftelser. Enligt regleringsbrevet får SMI ta emot bidrag från såväl statliga som icke-statliga finansiärer för forsknings- och utvecklingsverk- samhet. har ca 200 bidragsfinansierade forsknings- eller utvecklingsprojekt bedrivits vid SMI samt ca 20– 30 anslagsfinansierade projekt.18 () inrättades 1992 med uppgift att före- bygga sjukdomar och annan ohälsa och att främja en god hälsa för alla.19 bedrevs verksamheten i hög utsträckning i programform. Inom ramen för varje program skulle kunskap om moderna metoder för folkhälsoarbete tas fram, ställas samman och spridas till berörda instanser. Bl.a. bedrevs programverksamhet inom hiv/aids-området och FHI fick ta över ansvaret för det sär- skilda statsanslaget för insatser mot hiv/aids, som avsatts sedan hiv-epidemin bröt ut . FHI ombildades och myndighetens namn ändrades till . Den nya inriktningen innebar att institu- tet i större utsträckning än tidigare skulle bistå regeringen med beslutsunderlag i form av uppföljningar, utvärderingar och andra analyser. Institutet skulle också vara en resurs i form av ett natio- nellt i förhållande till kommuner, landsting och andra myndigheter i folkhälsofrågor. En ny uppgift efter ombild- 17Bidraget erhålls 2009 från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 18SMI:s årsredovisning 2008, s. 50. 1990/91:175. ningen är att ansvara för tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobakområdet samt området hälsofarliga varor. I samband med ombildningen upphörde den tidigare program- indelningen av FHI:s verksamhet. Regeringen ansåg dock att aids- programmet tills vidare borde ligga kvar på institutet. FHI hade fått i uppdrag att i samverkan med andra berörda ta fram en hand- lingsplan för det framtida arbetet inom hiv/aids-området. Reger- ingen kunde därefter se flera tänkbara alternativ för det fortsatta hiv-preventiva arbetet. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids21. Utredaren föreslog att skulle få ett for- mellt ansvar för samordningen av de nationella hiv/STI-insat- serna.22 I den nationella strategi mot hiv/aids och vissa andra smitt- samma sjukdomar som presenterades aviserade regeringen sin avsikt att, som en särskild inrättning vid Social- styrelsen, inrätta en funktion för samordning av de samlade insat- serna.23 I enlighet med detta inrättades 2006 ett särskilt råd vid för samordning av insatser mot hiv/aids. övertog som en följd av detta upp- gifter inom hiv/aids-området, som tidigare utförts vid FHI. Även resurser fördes över från FHI till . Regeringen fram- höll dock i propositionen att FHI även fortsättningsvis, inom ramen för sitt uppföljnings- och kunskapscentrumsuppdrag, borde kunna bidra till det långsiktiga förebyggande arbetet då det gäller sexuellt överförbara sjukdomar. FHI:s nuvarande instruktion beslutades av regeringen så sent som . Huvuduppgifterna är i huvudsak oförändrade jäm- fört med tidigare, men uppgiftsbeskrivningen har anpassats något i enlighet med den målstruktur för det samlade folkhälsoarbetet med elva målområden som beslutades om av 2003 i samband med att det övergripande nationella folkhälsomålet, att skapa sam- hälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen, antogs.24 Enligt instruktionen är FHI:s huvuduppgif- ter att: ansvara för sektorsövergripande uppföljning av utvecklingen av folkhälsans bestämningsfaktorer, 2000/01:99. 22SOU 2004:13, s. 139. 2005/06:60. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. utvärdera insatser inom folkhälsopolitikens målområden, vara ett nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet, och ansvara för tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdet samt området hälsofarliga varor.25 Uppföljningsuppdraget har varit koncentrerat till upp- följningen av det nationella folkhälsomålet. FHI ska regelbundet lämna en folkhälsopolitisk rapport till regeringen, som ska beskriva utvecklingen av folkhälsans viktigaste bestämningsfaktorer. Skydd mot smittspridning är ett av de folkhälsopolitiska målområden som ska följas upp. Den första rapporten lämnades och FHI arbe- tar nu med nästa rapport, som ska lämnas .