sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — När studiemedelssystemet förändras för att mer eftertryckligt främja hög genomströmning inom högskolan, innebär detta också att sikte tas på den enskilde studenten. Förändringarna syftar till att påverka individen att börja studera vid unga år, prestera väl, inte hoppa av eller göra avbrott i sina studier, inte studera alltför länge och helst avsluta studierna med att ansöka om examen. Den student som uppför sig på det sättet belönas ekonomiskt. Om studenterna tänker ekonomiskt och agerar rationellt och ekonomiskt kommer vissa åtgärder som vidtas inom ramen för studiemedelssystemet att fungera som drivkrafter för högre genomströmning. Men det är drivkrafter med begränsad styrka och räckvidd, eftersom studentens handlingsutrymme i stor utsträckning bestäms av de studieförutsättningar som erbjuds. Studenterna råder inte själva över dessa förutsättningar, dvs. över utbildningarnas och undervisningens organisering, studie- och yrkesvägledning, studenthälsovård och annat studerandestöd. I första hand är det universiteten och högskolorna som bestämmer, och lärosätena påverkas i sin tur av de villkor som ges från besluts- fattare på högre nivåer i samhället. För att de förändringar som vi föreslår inom ramen för studiemedelssystemet ska få avsett genomslag, och överhuvudtaget för att stärka förutsättningarna för hög genomströmning inom den högre utbildningen, förutsätts även lärosätenas engagemang. Ökad genomströmning inom högskolan Ökat studerandeantal och större heterogenitet De senaste årtiondenas stora expansion av den högre utbildningen, och den breddade rekrytering som ägt rum, har inneburit att ökade krav ställs på både utbildning och stödfunktioner. Detta konsta- teras t.ex. i var akademisk utbildning en angelägenhet för ett litet fåtal. fanns cirka 14 000 studenter vid dåvarande univer- sitet och fackskolor. Selektionen var hård, endast de mest studie- motiverade och högst meriterade ungdomarna sökte och antogs.49 har mycket hänt. Villkoren inom den högre utbild- ningen har förändrats dramatiskt, kanske framför allt . Antalet studenter har i princip för- dubblats, från 170 000 till drygt 320 000 . Störst är ökningen bland de något äldre studenterna. var nästan hälften av studenterna , en dryg fjärdedel var och var äldre än Expansionen har även inneburit att rekryteringen breddats i Andelen nybörjarstudenter från arbetarhem har ökat från /94, till 2005/06. Totalt har antalet studenter med arbetarbakgrund ökat . Av dessa är en majoritet kvinnor. Ungefär 19 pro- cent av studenterna, nästan samtliga , har hemma- varande barn under 18 år.50 Dessa förändringar har inneburit att antalet studenter som kommer från hem med svag studietradition, som kommer jäm- förelsevis dåligt förberedda från gymnasieskolan, som gjort studie- uppehåll och därmed är studieovana, och sådana med sociala och möjligen ekonomiska villkor som försvårar studierna, har ökat. Om den typiske universitetsstudenten tidigare var en högpresterande, högt studiemotiverad och självgående ung man – kvinnornas andel har ökat från till 2007 – är bilden betydligt mer heterogen . Studenterna kom- mer till högskolan med vitt skilda förutsättningar. För att de ska klara av studierna, för att genomströmningen ska kunna hållas uppe, krävs mer vägledning och stöd än tidigare och de pedagogiska lösningarna behöver anpassas. 48Högskoleverket (2007b). 49Högskoleverket (2006c). 50Högskoleverket (2008e). Ökad genomströmning inom högskolan 2.4.3Insatser för ökad genomströmning behöver stärkas och följas upp Kommittén bedömer att de åtgärder som universitet och högskolor vidtar för att hålla genomströmningen uppe, sättet att organisera och genomföra utbildningen och kanske framför allt det stude- randestöd som erbjuds, påverkar studentens möjligheter att full- följa sina studier. Dessa faktorer inverkar också på i vilken ut- sträckning som studenten klarar av sitt studieåtagande, dvs. klarar av att ta sina högskolepoäng, och på hur som hon eller han behöver på sig för att bli färdig. Kommittén ser även genomströmningen som ett mått på den högre utbildningens resultat och därigenom är den viktig ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Som ett resultat av den högre utbildningen tillförs arbetsmarknaden välutbildad arbetskraft. Denna är i sin tur en förutsättning för ekonomisk tillväxt och ökat välstånd. Eftersom genomströmningen inom den högre utbildningen är viktig för både studenterna och samhället bör åtgärder som syftar till att upprätthålla och främja hög genomströmning följas upp i större utsträckning och på ett mer systematiskt sätt än vad som gjorts. har i uppdrag att bedöma den högre utbildningens kvalitet. Som underlag för dessa granskningar utvärderas utbildningarnas förutsättningar, utbildningsprocesserna och utbildningarnas resultat. Kommittén föreslår att får i uppdrag att inom ramen för de nationella kvalitetsgranskningarna, i bedömningen av utbildningarnas resultat, även utvärdera högskolornas och univer- sitetens insatser för att upprätthålla och främja genomströmningen. I detta sammanhang bör i synnerhet lärosätenas studerandestöd uppmärksammas, dvs. studievägledning, karriärvägledning, student- hälsovård samt annat studiesocialt och studietekniskt stöd. Även lärosätenas uppföljning av de studerandes studieaktivitet bör granskas. Ökad genomströmning inom högskolan 2.4.4Studiernas organisering och genomförande De pedagogiska lösningarna styr genomströmningen Den statistik som presenterats tidigare i detta avsnitt visar att studiernas organisering hör samman med genomströmningen. Högst examensfrekvens, kortast studietid, lägst avhopps- och uppehållsfrekvens, högst prestationsgrad och de högsta etablerings- talen återfinns i regel inom yrkesprogrammen, dvs. inom samman- hållna utbildningar med tydliga studiegångar som riktas mot defi- nierade områden eller yrken på arbetsmarknaden. Om yrkes- utövningen dessutom innebär krav på examensbevis ökar examens- frekvensen ytterligare. Genomströmningen inom de sammanhållna yrkesprogrammen kan jämföras med de fristående kurserna och studier som bedrivs för generella examina. Här är genomström- ningen lägre, egentligen oavsett vilket genomströmningsmått som används. Även inom distansutbildningen är genomströmningen relativt låg. Många av yrkesprogrammen är organiserade i studiegångar som på ett naturligt sätt leder studenten från den ena kursen till den andra, från den första terminen till utbildningens slut. Samman- hållningen bland studenterna stärks eftersom studiegrupperna i allmänhet är mer permanenta än inom fristående kurser. Inte sällan möter studenterna samma lärare under utbildningens gång. Sta- tistiken visar att prestationsgraden ökar om studierna på detta sätt utförs klassrumsbundet, i sammanhållna studiegrupper som är mer eller mindre stabila . De studenter som kommittén samtalade med vid studiebesök vid och , poängterade att andelen lärarledd undervisning har betydelse för genomströmningen. Det är viktigt både att satsa på den peda- gogiska utformningen för att hålla kvar studenterna i studier, och att se till att studenterna får träffa och undervisas av lärare. Denna slutsats bekräftas bl.a. i en undersökning som genomförts inom . Andelen studieavhopp framstår som störst vid de fakulteter som har mindre resurser per student och där den lärarledda undervisningen och den personliga kontakten med lärarna är satta på undantag.51 Att olika sätt att organisera den högre utbildningen spelar roll för genomströmningen är en sanning som är känd . 51 Lunds universitets studentkårer (2008). Ökad genomströmning inom högskolan anpassades t.ex. resultatkraven för tilldelning av studie- medel efter genomströmningen i olika utbildningar. Fram delades den högre utbildningen in i två grupper med olika resultatkrav. I den första gruppen ingick utbildningar med s.k. fri studiegång, dvs. med stor andel självstudier, liten andel lärarledd undervisning, praktik, etc. Hit räknades bland andra juris kandidat- programmen och ekonomutbildningarna. För utbildningar med fri studiegång krävdes studieresultat motsvarande av studie- åtagandet. Grupp två innehöll utbildningar med bunden studie- gång, alltså med en större andel lärarledd undervisning i samman- hållna grupper. För dessa utbildningar krävdes att studenterna skulle klara av i princip alla poäng för att få fortsatta studiemedel. Den höga genomströmningen inom vissa utbildningar har också med studentpopulationen att göra. Målmedvetna studenter bedriver målinriktade studier. De studenter som söker sig till yrkes- programmen har tydligare definierade mål för sina studier än andra. Ett yrkesprogram väljer man för att utbilda sig för en viss yrkes- verksamhet. Fristående kurs väljs oftare av den, som inte har ett klart mål med sina studier. Studenternas kön och ålder har också betydelse när det gäller genomströmningen, som visats tidigare. Examensfrekvensen är högre bland kvinnor och yngre studenter än bland män och något äldre, och andelen studieavbrott och studieavhopp är lägre bland kvinnorna än bland männen. Männen har dock generellt lite lättare än kvinnorna att få jobb efter avslutade studier. Studievägledning behövs för genomströmningen Fungerande studievägledning och information krävs för att studenterna ska kunna genomföra sina studier i god ordning och utan onödiga dröjsmål, och för att de ska komma ut på arbets- marknaden rustade med en utbildning som gör dem anställnings- bara inom områden där det finns arbetstillfällen och där de själva önskar arbeta. Detta är en slutsats som bland annat dras i Hög- skoleverkets rapport , där författarna menar att Ökad genomströmning inom högskolan studievägledning, karriärvägledning och studenthälsovård kan motiveras både av studenternas bästa och av ekonomiska skäl, dvs. för att studenterna ska klara av sina studier på avsedd tid.52 Även i propositionen Ny värld - ny högskola (prop. 2004/05:162) betonas studievägledningens betydelse för god genomströmning. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1) framhåller regeringen att studie- och yrkesvägledning av hög kvalitet är nöd- vändig för att tillgodose individens och arbetsmarknadens behov. Lärosätena får därför i uppgift att i årsredovisningen redovisa vad som gjorts inom området. Regeringen förklarar sig beredd att vidta ytterligare åtgärder om det visar sig att de skärpta kraven på studie- och yrkesvägledningen inte gett tillräckliga resul- tat. Karriärvägledning en växande verksamhet I rapporten beskriver karriär- vägledning som en särskild stödfunktion som inrättats vid ungefär hälften av landets universitet och högskolor. Denna erbjuds antingen vid s.k. arbetslivscentra eller som en avgränsad del av lärosätenas studievägledning. Karriärvägledning ges i allmänhet i flera steg, dels till presumtiva studenter och som en del av utbildningarna, dels till studenter som är på väg ut på arbetsmarknaden. Den handlar om att underlätta studenternas övergång från utbildning till arbetsliv, och därmed även om ökad genomströmning. Bättre framtidsutsikter ökar genomströmningen, menade även de studenter som kommittén intervjuade vid . I framhöll studenterna att avhopp framför allt beror på att man bedömer att studierna inte kommer att leda till arbete. Även de anställda som intervjuades i och betonade hur genomströmningen påverkas av att studenterna blir medvetna om hur vägen från studier till arbetsmarknad ser ut. Osäkerhet om den framtida yrkesrollen och arbetsmarknaden påverkar studie- resultaten. I en undersökning som genomfördes vid uppgavs osäkerhet med studie-, yrkes- eller ämnesval vara de vanligaste skälen till varför studenter funderar på att hoppa av sina studier. 52Högskoleverket (2007b). 53Högskoleverket (2004); (2008c). Ökad genomströmning inom högskolan Kvaliteten i högskolornas karriärvägledning är i sin tur beroende av information om och från det omgivande samhället. Samhälls- kontakter är nödvändiga. har i två omgångar, 2004 och 2007, utvärderat hur universiteten och högskolorna hanterar denna samverkan. En övergripande slutsats är att arbetet stärkts . Kanske främst som ett resultat av Bologna- processen med dess fokus på anställningsbarhet, men även på grund av vikande söktryck till många utbildningar och den oro för arbetslöshet som 2000-talets studenter känner, har dialogen med det omgivande samhället kring utbildningarnas dimensionering och innehåll stärkts, och omvärldskontakterna i utbildningarna ökat. Arbetsmarknadsinformation – avkastning på studierna Som en del i karrärvägledningen ingår ofta frågan om avkastning på studierna. Utbildningens intäkter och kostnader och därmed också avkastningen har betydelse för studenternas utbildningsval. Detta är en central slutsats som dras i en bilaga till Långtids- utredningen (SOU 2008:69). I rapporten visas att avkast- ningen på utbildningen är en ekonomisk som påverkar individens utbildningsval, även om faktorer som social bakgrund, värderingar och normer också spelar in. Behovet av information för att studenterna ska kunna välja rätt utbildning betonas. Utredar- na efterlyser t.ex. statistik som beskriver livsinkomster vid olika utbildningsval och skattade inkomstutvecklingar för olika utbild- ningsinriktningar. Brister i studie-, yrkes- och karriärvägledning Universitet och högskolor är skyldiga att erbjuda studievägledning. Detta anges i högskoleförordningen (1993:100): Studenter skall ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering. Högskolan skall se till att den som avser att påbörja en utbildning har tillgång till den information om utbildningen som behövs. Förordningen säger däremot inget om verksamhetens utformning eller omfattning. 54 (2002). Ökad genomströmning inom högskolan Undersökningar tyder på att verksamheten har brister. redovisar t.ex. i flera rapporter brister i både till- gången till, och kvaliteten på, universitetens och högskolornas studievägledning.55 Närmare hälften av lärosätena saknade dokumenterade mål och riktlinjer för studievägledningen, något som bland annat lett till att kvaliteten varierar stort. Bristan- de ledningsansvar, avsaknad av arenor för studerandeinflytande samt bristfällig kvalitetskontroll och uppföljning är andra problem som lyfts fram. I uppger av studenterna att de har besökt studieväg- ledningen . Av dessa var nöjda och uttalat missnöjda. I en undersökning som genomförde 2007 bland studenter som tagit examen inom det samhällsvetenskapliga och juridiska området var studenterna generellt missnöjda med den information som de fått av sina lärosäten om arbetsmarknaden. Varannan student ansåg att de fått alltför dålig information om vilka arbeten som utbildningen kan leda till, och sju av tio tyckte att informationen om tillgång och efterfrågan på arbetsmarknaden var otillräcklig. Bara en fjärdedel ansåg att högskolan underlättat kontakterna med arbetslivet.56 Vilken vägledning som erbjuds varierar dessutom ofta mellan fakulteter och institutioner inom ett och samma lärosäte. De fakulteter som inrymmer dyrare utbildningar har ofta råd med mer och bättre studievägledning än andra, berättade t.ex. studenterna och anställda vid studerandeenheten vid . Programutbildningar får mer pengar för studievägledning än andra utbildningar, trots att behovet ofta är mindre. lät genomföra en undersökning av hur 18 uni- versitet och högskolor arbetade för att underlätta studenternas lärosätes- och utbildningsval, samt studenternas övergång från studier till arbete. I studien belystes verksamheter och aktiviteter som arbetslivscenter, arbetsmarknadsdagar, studievägledning, prak- tik i utbildning, uppföljning av studenter efter avslutade studier och annan studiestödjande verksamhet. En generell slutsats är att det arbetslivsinriktade stödet ofta bedrivs med knappa resurser, under ogynnsamma organisatoriska förhållanden och i konkurrens med andra verksamheter som är mer direkt studiestödjande. Antalet medarbetare vid lärosätenas arbetslivscenter är ofta lågt, 55Högskoleverket (2007a); (2007b); (2007e). 56JUSEK (2007). Ökad genomströmning inom högskolan vilket begränsar möjligheterna till individuell vägledning och mål- gruppsanpassade insatser. sker arbetet inte alltid syste- matiskt. För arbetsmarknadsdagar ansvarar i allmänhet student- organisationerna, ibland i samverkan med externa aktörer.57 Bristen på systematik i högskolans samverkan med det omgivande sam- hället påtalas också av Högskoleverket.58 Flera av de studievägledare som deltog i studie menade att studievägledarens arbetsuppgifter förändrats. Det läggs betyd- ligt större tonvikt på studiesociala frågor . Utrymmet för information om mer formella krav och förutsättningar för studierna har minskat. Ytterligare en form av studerandestöd som har betydelse för genomströmningen är studenthälsovården. Kommittén konstaterar att styrningen av studenthälsovården är svag. Hög- skolornas ansvar, som det uttrycks i högskolelagen, är vagt for- mulerat. Därmed har det uppstått stora skillnader i lärosätenas arbete med studenthälsovården. Dessutom anses studenthälso- vården inte ingå i högskolornas kärnverksamhet och blir därmed inte prioriterad. Kommitténs överväganden rörande studenthälsovården redo- visas mer utförligt i kapitel 3 Studenthälsofrågor. I den Saco-undersökning som refereras tidigare framkom att de flesta lärosäten avsätter resurser för verksamheter som syftar till att förbättra studenternas språkbehandling, i form av s.k. språkstugor, språkverkstäder eller Våga tala-kurser. Studenternas generella språkförmåga anses ha blivit sämre, bl.a. som ett resultat av de senaste decenniernas volymökning och breddade rekrytering. Även kurser och seminarier om studieteknik och studiesocialt stöd, t.ex. 57Diehl, J. (2006). 58Högskoleverket (2008c). Ökad genomströmning inom högskolan stresshantering, anordnas. Ofta genomförs sådana insatser i sam- arbete med studenthälsovården.59 I beskrivs introduk- tionen till högskolestudierna som ett sätt att förebygga senare misslyckanden. I en utvärdering av universitetens och högskolornas arbete med breddad rekrytering betonas att mottagandet och introduktionen av nya studenter är viktigt för att minska antalet avhopp.60 Nybörjarstudenterna introduceras exempelvis genom att bli uppringda och välkomnade av högskolan och via olika former av fadderverksamhet, som högskolorna ofta genomför i samverkan med studentkåren.61 I en undersökning från CSN visas att under /05 fick drygt 2 900 högskolestuderande heltidsstudiemedel utan att pres- tera några studieresultat. Ungefär 7 500 personer hade studiemedel och presterade av sitt studie- åtagande. CSN konstaterar att utgick i bidrag till högskolestuderande som inte klarade några kurser alls och betalades ut till personer som klarade av ett heltidsåtagande. Dessa utbetal- ningar innebär både en kostnad för samhället och för studenten, som ska betala tillbaka ett studielån som inte lett till högre utbild- ning.62 Bristande studieaktivitet är dock inte bara en kostnadsfråga, konstaterar kommittén. Att studenternas aktiviteter följs upp är också en förutsättning för att genomströmningen ska kunna upprätthållas. Även betonar att det är viktigt att studenternas prestationer följs upp för att det ska vara möjligt att fånga upp dem som riskerar att halka efter. 59Diehl, J. (2006). 60Högskoleverket (2007e). 61De allra flesta lärosäten har även högskoleintroducerande utbildningar, i form av så kallade basår, basterminer eller collegeutbildningar. Antalet studenter som deltar i dessa utbild- ningar är emellertid litet, och andelen som går vidare till studier inom respektive lärosäte är låg. 62CSN (2007b). Ökad genomströmning inom högskolan warning systems rekommenderas, något som tagits fram vid de flesta lärosäten, åtminstone inom vissa institutioner eller enstaka utbildningar. Metoder som används är bland annat tidiga enkäter till studenterna, uppföljningar via LADOK, poängtrösklar som studenterna måste klara för att gå vidare, samt individuell studie- vägledning. Kommittén föreslår att bör få i uppdrag att som en del av de nationella kvalitetsgranskningarna även utvärdera lärosätenas interna uppföljning av de studerandes studieaktivitet. 2.4.9Åtgärder för ökad genomströmning i , och I de åtgärder för att öka genomströmningen inom den högre utbildningen, som genomförts eller beslutats i , och ingår förändringar i studiestödssystemen. Dessa för- ändringar beskrevs i det föregående avsnittet. Lika ofta, eller oftare, riktar våra grannländer in sig på studenternas studiesociala situation och studiernas organisering när genomströmningen ska höjas. Att studiemedelssystemet bara har en begränsad inverkan på genomströmningen inom den högre utbildningen är en slutsats som de flesta förefaller överens om.65 De åtgärder som vidtas i övriga överensstämmer till stora delar med kommitténs förslag och bedömningar i detta betänkande. 63LADOK, lokalt ADB-baserat studiedokumentationssystem, är ett nationellt dokumenta- tionssystem som finns vid de flesta universitet och högskolor. kataloguppgifter: högskolans utbildningsutbud i form av kurser, linjer/program, examina m.m., och deras organisatoriska sammanhang personuppgifter rörande studenterna: personnummer, namn, adress behörighet, regist- reringar (deltagande i utbildning), resultat, examina m.m. temporära uppgifter: uppgifter som används i den lokala antagningen, d.v.s. uppgifter om sökta kurser, reservplaceringar, underlagstabeller för registrering (slutresultatet av antagningsförfarandena), ej ianspråktagna antagningar m.m. 64Högskoleverket (2007b); (2007e). 65Denna slutsats presenterades både vid det seminarium om studiefinansiering i , , och som anordnade , samt vid den samnordiska studiestödskonferens som ägde rum på den 10–. Ökad genomströmning inom högskolan Enligt den nya universitetslagen är danska universitet skyldiga att följa upp studenter som är försenade i sina studier, och att erbjuda dessa särskild vägledning. Vid förseningar är denna vägledning obligatorisk, i annat fall frivillig. Universiteten ska också erbjuda möjligheter till snabb omexamination för de studenter som inte klarar tentamen eller annan examination vid första försöket, och överhuvudtaget lägga upp undervisningen så att studenterna kan genomföra denna inom normerad tid.66 Ett generellt beslut har även fattats om att studievägledningen vid universiteten ska stärkas. I den plan för att minska avhopp och förseningar som universiteten ska formulera, ska även studieväg- ledningens omfattning anges. En annan dansk åtgärd för att öka genomströmningen, och som riktar sig till studenterna, syftar till att möjliggöra ett tidigt inträde på arbetsmarknaden. Denna innebär att de studenter som påbörjar fortsatt utbildning efter att de avslutat sina gymnasie- studier ska gynnas vid antagningen. Denna bestämmelse träder i kraft under 2009.67 I har utarbetat ett åtgärds- program för att skapa förutsättningar för tidigare inträde i hög- skolan och på arbetsmarknaden. Målet är 3 000 fler universitets- examina och 2 500 yrkeshögskoleexamina . I programmet ingår både förändringar i studiemedelssystemet och i studenternas övriga studievillkor. En slutsats som dras, är att studieprocessen främjas av god och sporrande studieatmosfär på läroanstalten och högklassiga stödtjänster inom studiehandled- ningen och skol- och studenthälsovården i individuella problem- frågor.68 Den studiesociala situationen ska förbättras för att skapa förutsättningar för systematiska heltidsstudier och för att däri- genom förkorta studietiderna. 66Statens uddannelsesstøtte (2008a). 67Universitets- og Bygningsstyrelsen (2008). 68Undervisningsministeriet (2003). Ökad genomströmning inom högskolan Programmet innebär bl.a. en justering av examensstrukturen som gör det enklare att påbörja universitetsstudier med olika slags utbildningsbakgrund. Individuella studieplaner har också införts.69