sou · GXB314 · 2009-02-17 00:00:00 — 5.ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som in- riktas på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp. Bestämmelserna i 9 kap. 1– 4 §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal skall gälla också i fråga om radioprogram och tek- niska upptagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitie- kanslern får överlämna åt allmän åklagare att vara åklagare i Bestämmelserna i 9 kap. 1– 4 §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal ska gälla också i fråga om radioprogram och tek- niska upptagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitie- kanslern får överlämna åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål om ansvar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, brott mot med- borgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott skall väckas är i fråga om radioprogram från det att pro- grammet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 §, från den tidpunkt när informationen inte längre till- handahölls. Beträffande tekniska upptagningar är tiden från det att upptagningen gavs ut. Beträffande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är före- skrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. yttrandefrihetsmål om ansvar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, brott mot med- borgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott ska väckas är i fråga om radioprogram från det att pro- grammet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2, från den tidpunkt när informa- tionen inte längre tillhandahölls. I fråga om sådan offentlig upp- spelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 är tiden från uppspelningen. Beträffande tekniska upptag- ningar är tiden från det att upptagningen gavs ut. Beträff- ande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) att 1 kap. 9 a § ska ha följande lydelse. I förhållandet mellan å ena I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller sådana organ till denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdrags- deras anställda och uppdrags- tagare enligt 6 § gäller vad som tagare enligt 6 § gäller vad som 1. rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offent- 2. förbud mot att ingripa mot 2. förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller bruk eller missbruk av tryck- till sådant missbruk och eller medverkan till sådant bruk 3. straff för överträdelse av för- budet enligt 2, 3. förbud mot att efterforska 4. förbud mot att efterforska upphovsman eller meddelare. upphovsman, meddelare, den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller av- sett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upp- 4 Senaste lydelse 2006:801. tagning och den som har framträtt i en sådan framställning samt 5. straff för överträdelse av för- budet enligt 4. Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdragstagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direktör, styrelse- ledamot eller styrelsesuppleant i organet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden5 att 3 kap. 18–19 och 27 §§, 5 kap. 3 § och 7 kap. 3 § ska ha följande lydelse Bestämmelserna i 12–15 §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhandahållande av infor- mation som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihets- grundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och anmäla vilket namn databasen har. Namnet ska innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant programföretag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och TV-lagen (1996:844) att sända radioprogram också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § för- sta stycket yttrandefrihets- grundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § första stycket gälla att - utgivare ska utses för verk- samheten, Bestämmelserna i 12–15 §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhandahållande av infor- mation som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihets- grundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och anmäla vilket namn databasen har. I fråga om sådant tillhandahållande som av- ses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant program- företag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och TV-lagen (1996:844) att sända radio- program också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § 5Lagen omtryckt 2002:911. 6Senaste lydelse 2007:1288. - uppgift om vem som är ut- första stycket gälla att givare, och i förekommande fall - utgivare ska utses för verk- ställföreträdare, ska antecknas i register hos programföretaget. - uppgift om vem som är ut- givare, och i förekommande fall ställföreträdare, ska antecknas i register hos programföretaget. Utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen utfärdas av Radio- och på ansökan av den som bedriver verksamheten. om databasens namn, vem som bedriver verksam- vem som bedriver verksam- heten, från vilken ort över- heten, från vilken ort över- föringarna utgår och vem som föringarna utgår och vem som utsetts till utgivare samt, i före- utsetts till utgivare samt, i före- kommande fall, ställföreträdare I fråga om sådant eller motsvarande uppgift. 1 kap. 9 § första stycket 1 och Ansökan skall också inne- Ansökan ska också innehålla hålla en teknisk beskrivning av en teknisk beskrivning av verk- skall det framgå hur information skrivningen skall ha sådan om- skrivningen ska ha sådan om- fattning att det framgår om fattning att det framgår om ningarna enligt 1 kap. 9 § andra ningarna enligt 1 kap. 9 § andra Till en ansökan skall fogas Till en ansökan ska fogas bevis att utgivaren uppfyller de bevis att utgivaren uppfyller de behörighetsvillkor som anges i utgivaren har åtagit sig upp- utgivaren har åtagit sig upp- föra register över verksamheter föra register över verksamheter enligt 1 kap. 9 § första och andra enligt 1 kap. 9 § första och andra Registret får föras med Registret får föras med hjälp av automatiserad behand- hjälp av automatiserad behand- Det får innehålla uppgifter Det får innehålla uppgifter om databasens namn, vem som om databasens namn, vem som vilken ort överföringarna utgår, vem som utsetts till utgivare och, uppspelningarna utgår, vem som i förekommande fall, ställföre- utsetts till utgivare och, i före- trädare för utgivaren, en teknisk kommande fall, ställföreträdare för utgivaren, en teknisk beskriv- ning av verksamheten samt tid- och förnyelse av utgivningsbevis. punkt för utfärdande och för- nyelse av utgivningsbevis. Den som sänder radioprogram Den som sänder radioprogram till allmänheten skall ombesörja till allmänheten ska ombesörja att varje program spelas in. att varje program spelas in. sådana radioprogram som avses i sådana radioprogram som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- från sändningen eller, i fråga om från sändningen eller, i fråga om sådant tillhandahållande som av- sådant tillhandahållande som av- ses i 1 kap. 9 § yttrandefrihets- ses i 1 kap. 9 § första stycket 1 grundlagen, från det att infor- och 2 yttrandefrihetsgrundlagen, mationen inte längre tillhanda- från det att informationen inte längre tillhandahölls och, i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- hetsförordningen är det tillräck- föringar som omfattas av 1 kap. ligt att det dokumenteras vilken information som vid varje tid- 1 kap. 7 § Den som här i landet för någon annans räkning bedriver tillräckligt att det dokumenteras vilken information som vid varje eller som upplåter satellitkapa- citet skall också ombesörja att Den som här i landet för varje program spelas in och be- Detta gäller dock inte om någon annan skall göra detta en- eller som upplåter satellit- ligt första stycket. kapacitet ska också ombesörja att varje program spelas in och Detta gäller dock inte om någon annan ska göra detta enligt första stycket. Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och oför- ändrad vidaresändning av radioprogram genom trådnät. Avgörande för var ett ytt- randefrihetsmål skall tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån överföringar som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen har utgått eller där en teknisk upp- tagning har lämnats ut för sprid- ning eller där brottet på annat sätt har förövats. Avgörande för var ett ytt- randefrihetsmål ska tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån överföringar eller uppspelningar som avses i 1 kap. 9 § yttrande- frihetsgrundlagen har utgått eller där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har för- övats. Denna lag träder i kraft . Uppdraget och dess genomförande tillsattes Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. Beredningen bestod av en ordförande, en sekreterare och ett antal experter. En samrådsgrupp med representanter för riksdags- partierna var också knuten till beredningen. Beredningen hade ett brett uppdrag att följa utvecklingen på det tryck- och yttrande- frihetsrättsliga området samt att utreda och lämna förslag till lös- ningar av olika problem på detta område. om- bildades beredningen till en parlamentariskt sammansatt kommitté som antog namnet . Kommittén, som be- står av en ordförande, en sekreterare, tolv företrädare för riksdags- partierna och tio experter, ska fullgöra dels de uppgifter som kvar- står enligt Tryck- och yttrandefrihetsberedningens tidigare direk- tiv, dir. 2003:58 och dir. 2007:76, dels de uppgifter som anges i dir. 2008:42. När det i förevarande betänkande anges att Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har lämnats ett visst uppdrag åvilar detta alltså numera kommittén, i den mån det inte redan har full- gjorts. Omvänt gäller att när det anförs att har ett visst uppdrag kan detta framgå av direktiv som ursprungligen avsåg beredningens arbete. I sitt första delbetänkande, Vissa tryck- och yttrandefrihets- rättsliga frågor. Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggningsfrågor m.m., SOU 2004:114, redovisade Tryck- och yttrandefrihetsberedningen sina överväganden i bl.a. följande frågor, som angavs särskilt i beredningens direktiv: 1.Kan möjligheter att lämna internationellt rättsligt bi- stånd inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området ökas? 2.Kan något av de brott som upptas i brottskatalogen i TF ut- mönstras? Uppdraget och dess genomförande 3.Hur ska YGL:s tillämplighet vid print on demand-försäljning av tekniska upptagningar utan ursprungsuppgifter avgöras? 4.Behörigheten för JK respektive allmän åklagare under det skede i en brottsutredning då det är oklart om TF/YGL eller allmän lag är tillämplig. 5.Ursprungsuppgifter på tekniska upptagningar som framställts utomlands. 6.Möjlighet för HD att förena mål med tryck- eller yttrandefrihets- rättslig anknytning vid två eller flera domstolar. Beredningens andra delbetänkande, Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt, SOU 2006:96, var ett debattbetänkande och behandlade följande frågor: 1.Är det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen möjligt att i längden behålla en teknikberoende grundlagsreg- lering av yttrandefriheten i medierna? 2.Omfattas ny teknik för framställning av skrifter och tekniska upptagningar av TF och YGL? 3.Finns det anledning att slå samman TF och YGL till en grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan yttrandefrihet? Enligt direktiven 2003:58 skulle Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningen också analysera huruvida det frivilliga grundlagsskyddet i databasregeln (1 kap. 9 § YGL) kan komma i konflikt med bestäm- melser med syfte att skydda den personliga integriteten. Denna fråga kvarstod vid ombildningen till och redovisas i detta betänkande. Även uppgifterna enligt Tryck- och yttrandefrihetsberedningens tilläggsdirektiv 2007:76 kvarstod vid ombildningen till . De redovisas också i detta betänkande. Det hand- lar om att 1.överväga de yttrandefrihetsrättsliga aspekterna på Radio- och förslag om TV-sändningars tillgänglighet för personer med funktionshinder och föreslå de grundlags- ändringar och andra lagändringar som övervägandena föranleder samt att Uppdraget och dess genomförande 2.överväga om förbuden mot efterforskning och repressalier för företrädare för bl.a. kommunala företag bör straffsanktioneras, och lämna förslag till hur en sådan straffsanktionering kan se ut. uppgifter enligt tilläggsdirektiven 2008:42 är uppdelade i två etapper. Etapp 1 omfattar arbete med förslag till grundlagsändringar inför valet . Under etapp 1 ska kommittén 1.föreslå de ändringar som krävs för att digital bio samt e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll ska omfattas av YGL, 2.lämna förslag till de ändringar i YGL som krävs för att ansvaret för vissa Internetpubliceringar ska förtydligas, 3.lämna förslag till de ändringar i YGL som krävs för att offentlig visning av digital bio ska omfattas av undantaget från förbudet mot censur så att även digital bio ska kunna förhandsgranskas, och 4.ytterligare överväga förslaget i debattbetänkandet om en s.k. stencilregel för tekniska upptagningar. Även uppdraget i dessa delar redovisas i förevarande betänkande. Etapp 2 av arbete omfattar bl.a. fort- satt övervägande av frågan om man i längden bör behålla en teknik- beroende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Upp- draget i denna del ska redovisas . Under etapp 2 ska kommittén 1.fortsätta arbetet med att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrande- friheten, 2.analysera om andra distributionsformer för yttranden till all- mänheten, utöver de traditionella medierna, kan behöva skyddas av de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna, 3.om det inte bedöms möjligt att hitta en ny teknikoberoende regleringsmodell som ger ett tillräckligt starkt skydd för tryck- och yttrandefriheten, göra en allmän översyn av TF och YGL med inriktningen att göra dessa grundlagar så tydliga och lättillämpade som möjligt, Uppdraget och dess genomförande 4.utreda om skyddet för enskildas integritet och privatliv i TF och YGL bör stärkas, 5.överväga om det är möjligt att stärka enskilda personers ställ- ning i förhållande till medieföretag om de utsätts för brott i medierna, dock utan att tryck- och yttrandefriheten på något avgörande sätt inskränks, och 6.fortsätta att överväga om möjligheterna att lämna internationell rättslig hjälp och liknande internationellt bistånd på det grund- lagsreglerade området bör utökas. För arbetet med sina frågor har hållit fyra sammanträden med enbart experterna och sex sammanträden med ledamöter och experter. Förevarande delbetänkande har i huvudsak disponerats i över- ensstämmelse med uppdelningen av frågorna i direktiven. Kom- mittén är medveten om att det finns en del upprepningar i betänk- andet. Dessa har gjorts för att underlätta läsningen. Kommittén har avgett remissyttrande över betänkandet Förstärkt skydd för företagshemligheter, SOU 2008:63. Samråd har skett med den särskilde utredaren med uppgift att göra en allmän översyn av radio- och TV-lagen, . Kommittén fortsätter nu sitt arbete med etapp 2, bl.a. frågan om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. 1Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och allmän och lika rösträtt (1 kap. 1 § andra stycket RF). Den fria åsikts- bildningen förutsätter bl.a. yttrande- och informationsfrihet och dessa friheter tillförsäkras också medborgarna i 2 kap. 1 § första stycket RF. Friheten att yttra sig i tryckta och vissa därmed jäm- ställda skrifter skyddas emellertid särskilt i TF och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande över- föringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra s.k. tekniska upptagningar skyddas särskilt i YGL, jfr 2 kap. 1 § andra stycket RF. TF och YGL kompletteras av lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden (tillämpningslagen). YGL tillkom efter förebild av TF och bygger på samma grund- läggande principer, nämligen -förbud mot censur och hindrande åtgärder, -ensamansvar med meddelarskydd, -särskild brottskatalog och -särskild rättegångsordning. I 1 kap. 3 § TF och 1 kap. 4 § YGL föreskrivs att ingripanden på grund av missbruk av tryck- eller yttrandefriheten inte får göras i någon annan ordning eller i något annat fall än som anges i TF och YGL. Denna princip kallas exklusivitetsprincipen och är grundvalen för TF:s och YGL:s ställning som exklusiv straff- och processlag i fråga om missbruk av tryck- och yttrandefriheten. Principen inne- bär att ingripanden på grund av missbruk av friheten att yttra sig i Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet något av de medier som skyddas av TF eller YGL inte får göras på något annat sätt eller i andra fall än de som anges i dessa grund- lagar. Det skydd som TF och YGL ger de olika medierna överens- stämmer till stora delar, men det finns också skillnader i skyddet som beror på mediernas särdrag. Så finns t.ex. beträffande radio- program som sänds på annat sätt än genom tråd (genom etern) undantag från principen om etableringsfrihet, och beträffande filmer som ska visas offentligt finns undantag från förbudet mot censur. Det detaljerade skydd för yttrandefriheten på grundlagsnivå som TF och YGL ger är i sin utförlighet unikt internationellt sett. Det ger yttrandefriheten, till den del den utövas i medier som omfattas av TF eller YGL, ett stabilt skydd eftersom ändring av reglerna kräver två likalydande beslut med riksdagsval emellan. För yttrandefriheten till den del den inte omfattas av TF eller YGL, t.ex. när yttrandet sprids via en webbsida som inte tillhandahålls av ett massmedieföretag och för vilken inte heller något utgivnings- bevis gäller, är skyddet inte lika stabilt och detaljerat på grundlags- nivå. Till skydd för yttrandefriheten i den delen gäller endast de mera allmänna reglerna i RF och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). RF:s garanti för yttrande- och informationsfriheten (2 kap. 1 § första stycket 1 och 2) innebär att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad -yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, och -informationsfrihet, dvs. frihet att inhämta och motta upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden. Dessa friheter får emellertid inskränkas genom lag. Efter bemyn- digande i lag får de också i vissa fall begränsas genom annan författ- ning. Begränsningar får emellertid inte göras för vilka ändamål eller i vilken omfattning som helst. Gränserna för begränsningar framgår av 2 kap. 12 § andra stycket och 13 § RF. innehåller i artikel 10 regler till skydd för yttrandefriheten. Enligt artikeln ska var och en ha rätt till yttrande- frihet. Rätten sägs innefatta åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. Det anges i artikeln att efter- som utövandet av de nämnda friheterna medför ansvar och skyldig- heter får det underkastas sådana formföreskrifter, villkor, inskränk- ningar eller straffpåföljder som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till statens säker- het, till den territoriella integriteten eller den allmänna säkerheten, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller för annans goda namn och rykte eller rättigheter, för att förhindra att förtroliga underrättelser sprids eller för att upprätt- hålla domstolars auktoritet och opartiskhet. Artikeln hindrar inte en stat att kräva tillstånd för radio-, TV- eller biografföretag. Inne- börden av artikel 10 framgår närmare i den praxis som Europadom- stolen i har utformat. utgör också en del av EG-rätten. Enligt artikel 6 i ska EU nämligen som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grundläggande rättig- heterna så som de garanteras i och så som de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. Vid regeringskonferensen i antog EU en egen sär- skild stadga om skydd för de grundläggande rättigheterna som del- vis bygger på . Stadgan är inte juridiskt bind- ande men högtidligt proklamerad av , rådet, kommissionen och medlemsstaterna. I kapitel II om friheter finns bl.a. bestämmelser om skydd av personuppgifter (artikel 8) och om yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11). Rättighetsstadgan riktar sig till EU:s institutioner och till medlemsstaterna till den del dessas domstolar och andra organ tillämpar EG-rätt eller annan unionsrätt. Flertalet av artiklarna i stadgan grundar sig antingen på och dess tilläggsprotokoll eller på EG-för- draget. Skyddsnivån enligt ska alltid iakttas enligt stadgan. EU:s stadga om skydd för de grundläggande rättig- heterna ingick som en del i det förslag till nytt konstitutionellt fördrag som EU-ländernas stats- och regeringschefer enades om . Enligt det fördrag som är aktuellt, Lissabonfördraget, blir stadgan juridiskt bindande men utgör inte en del av fördrags- texten. I stället görs en hänvisning. Det kan inte uteslutas att rättig- hetsstadgan kommer att påverka EG-rätten även om Lissabonför- draget inte kommer att träda i kraft. Eftersom yttrandefriheten i allt väsentligt är densamma enligt stadgan och Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet har frågan om stadgans framtida status antagligen inte någon större betydelse i detta sammanhang. Utöver bestämmelserna i och gäller inga särskilda regler av konstitutionell natur till skydd för yttrande- friheten när den utövas i medier som inte faller in under TF eller YGL. 1.2De tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna