sou · GXB329 · 2009-04-09 00:00:00 — Kostnaden för dessa utvärde- ringar beror på behov och ambitionsnivå , men ett utrymme på är rimligt att anta som lämpligt. Jag anser att det är motiverat att kostnaderna för bidra- gets utvärdering kan avsättas inom ramen för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet (Utgiftsom- råde 17). Mitt andra förslag på ökade kostnader avser ett behov av utökade resurser för att säkerställa att överskottet från AB kommer den lokala verksamheten till del. Kostnaderna upp- kommer främst genom handläggningen av det organisationsbidrag för lokal verksamhet som jag föreslår (förde- lades 2009), men även projektbidraget kräver i viss mån utökade resurser jämfört med . Jag har uppskattat behovet till storleks- Detta omfattar en hand- läggare på heltid, inklusive myndighetens gemensamma kostnader samt ett mindre utrymme för information, erfarenhetsspridning och projektbesök. Även denna kostnad bör kunna täckas av en omdisponering inom anslaget 12:2 Bidrag till nationell och inter- nationell ungdomsverksamhet (Utgiftsområde 17). begär in könsuppdelad medlemsstatistik från organisationerna. Om en organisations styrelse har en under- representation av ena könet i förhållande till hur det ser ut totalt bland medlemmarna kan påpeka detta särskilt i beslutet. Dock finns inte något uttalat stöd i förordningen för att avslå bidrag även om det vid en uppföljning visar sig att organisa- tionen inte har tagit till sig vad som påpekats. Mitt förslag till förordning innebär att målet att främja jäm- ställdhet mellan könen tas bort. Det ersätts med ett villkor som innebär att för att en organisation ska beviljas bidrag ska organisa- tionen sträva efter att flickor och pojkar, kvinnor och män ska ha en jämn fördelning av makt och inflytande i organisationen och över dess verksamhet. Det kan tyckas vara ett steg bakåt att ta bort jämställdhetsmålet ur målformuleringen. Enligt min bedömning är det istället en för- stärkning av kravet och ett förtydligande eftersom Ungdomsstyrel- sen kommer att ha en möjlighet att avslå bidrag till den organisa- tion som uppenbart inte uppfyller villkoret. Det nya villkoret är således ett verktyg för att uppnå bättre jämställdhet i ungdoms- organisationer och innebär därmed en uppmuntran till jämn köns- fördelning i organisationerna. Könsuppdelad statistik är ett viktigt hjälpmedel för att hitta strukturer som inte är jämställda. Möjligheten att även i fortsätt- ningen begära in uppgifter om kön, trots att det inte är avgörande för utbetalningen av bidraget, är därför betydelsefull. Med hjälp av den statistik som får in kommer den uppfölj- ning som jag föreslår ska genomföras att utgöra en möjlighet för myndigheten att bedöma hur utvecklingen på jäm- ställdhetsområdet ser ut. 12.3Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Integrationspolitiken omfattar frågor om allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Den omfattar också nyanlända invandrares etablering i samhället. I förhållande till de förslag som jag lämnar ska jag bedöma hur förutsättningarna för organisationer bildade på etnisk grund påverkas och hur förutsättningarna för personer med annan etnisk eller kulturell bakgrund påverkas i andra organisationer. Lättare för alla organisationer att få del av det rörliga bidraget Jag föreslår en sänkning av kraven på antal medlemmar och antal medlemsföreningar för alla organisationer. Däremot föreslår jag inte några särskilda regler för organisationer bildade på etnisk grund eftersom jag bedömer att det inte är nödvändigt. Fler organi- sationer som är bildade på etnisk grund kan genom mitt förslag få bidrag med ett rörligt belopp efter antal medlemmar och antal lokalföreningar. Detta ger dem såväl mer resurser att arbeta med som större incitament att växa. Därmed ökar mina förslag möjlig- heterna för nyanlända och andra personer med utländsk bakgrund att kunna ta del av en verksamhet. Sänkningen av kravet är inte någon särskild regel för organisa- tioner bildade på etnisk grund utan en generell sänkning som gör att alla organisationer, oavsett inriktning, lättare kan få del av orga- nisationsbidraget. Att ha en regel som omfattar alla i stället för att ha en särskild regel som i huvudsak riktar sig till personer med en viss bakgrund, stämmer väl överens med regeringens integrations- politik. Uppföljning kommer att kunna analysera integrationsfrågor Enligt mitt förslag kommer målet att främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper att slopas. Det målet har inte kunnat prövas av , vilket gör att jag har bedömt att jämlikhets- målet inte har beaktats vid fördelningen av bidraget och därför har det också varit av begränsat värde. Jag föreslår att villkoret om att en organisations verksamhet inte får strida mot demokratins idéer Jag bedömer att detta villkor motverkar diskriminering i minst lika hög grad som det hittillsvarande jämlikhetsmålet. Uppföljningen som jag föreslår ska genomföras kommer att kunna utvärdera jämlikhetsfrågorna på ett mer nog- grant sätt än vad som görs . Därmed kommer det med mina förslag att finnas bättre möjligheter att belysa eventuella problem. Känsliga personuppgifter kan visas för Mitt förslag innebär att känsliga personuppgifter kan komma att uppvisas för . Detta för att myndigheten, i undantagsfall, ska kunna utföra kontroller av t.ex. antalet medlem- mar. Kontrollerna kommer att utföras på plats hos organisationen och genomföras på sådant sätt att uppgifterna inte blir allmän handling. En möjlig konsekvens av detta är dock att någon väljer att inte bli medlem i en organisation just för att hon eller han inte vill ha sina personuppgifter granskade. Eftersom uppgifter om etni- citet tillhör dem som räknas som känsliga kommer detta att kunna beröra de organisationer som är bildade på etnisk grund och som i de flesta fall arbetar med integration på något sätt. Effekten av detta skulle alltså kunna bli negativ ur integrationssynpunkt för enskilda individer, men min bedömning är att den effekten i så fall kommer att vara mycket liten. Lagar, förordningar och föreskrifter SFS 1972:207 Skadeståndslagen. SFS 1974:152 Regeringsformen. SFS 1994:1000 Lotterilagen. SFS 1998:204 Personuppgiftslagen. SFS 2001:883 Revisorslagen. SFS 2001:1060 Förordning om statsbidrag till ungdomsorganisationer. SFS 2005:765 Förordning om statsbidrag till nationella minoriteter. SFS 2005:1089 Förordning om statsbidrag för kvinnors organisering. SFS 2007:1140 Förordning med instruktion för . SFS 2008:63 Förordning om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. SFS 2008:349 Förordning om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med köns- överskridande identitet eller uttryck. SKOLFS 2006:11 föreskrifter om statsbidrag till ungdomsorganisationer. SKOLFS 2006:13 allmänna råd om statsbidrag till ungdomsorganisationer. SKOLFS 2008:7 föreskrifter om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. SKOLFS 2008:77 föreskrifter om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Utskottsbetänkanden, propositioner och motioner Motion 2005/06:Kr15 med anledning av framst. 2005/06:RRS15 styrelses framställning angående statsbidrag till ungdomsorganisationer. Motion 2008/09:Kr260 Ungdomsförbund. 1991/92:100 Budgetproposition 1992, bilaga 14. 1993/94:135 Ungdomspolitik. 1995/96:169 Sammanslagning av och AB Tipstjänst, m.m. 1998/99:115 På ungdomars villkor – ungdomspolitik för demo- krati, rättvisa och framtidstro. 1998/99:143 Nationella minoriteter i . 2003/04:1 Budgetproposition 2004, Utgiftsområde 2. 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd. 2005/06:173 Översyn av personuppgiftslagen. 2005/06:192 Lära, växa, förändra – Regeringens folkbildnings- proposition. 2008/09:126 Statens stöd till idrotten. 2008/09:158 Från erkännande till egenmakt – regeringens strategi för de nationella minoriteterna. Utskottsbetänkande 1993/94:KrU31 Ungdomspolitik. Utskottsbetänkande 1995/96:FiU14 Sammanslagning av och AB Tipstjänst, m.m. Utskottsbetänkande 1999/2000:KrU4 På ungdomars villkor – ungdoms- politik för demokrati, rättvisa och framtidstro. Ds 1997:36 Resultatstyrning av föreningsbidrag. SOU 1987:33 Mål och resultat – nya principer för det statliga stödet till föreningslivet. SOU 1997:39 Integritet, Offentlighet, Informationsteknik. SOU 2002:122 2001. SOU 2003:103 Sekretess i elevernas intresse – Dokumentation, sam- verkan och integritet i skolan. SOU 2004:22 Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter. SOU 2007:66 Rörelser i tiden. SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2008:59 Föreningsfostran och tävlingsfostran. Dir. 2006:135 Utvärdering av statens stöd till idrotten. Dir. 2007:7 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2007:79 En stärkt och moderniserad spelreglering. , , 1987. Medborgarrätten och regeringsformen: debatten om grundläggande fri- och rättigheter i regeringsformen . Barne- og likestillingsdepartementet, 2006. Fritid med mening. Statlig støttepolitikk for frivillige barne- og ungdomsorganisasjoner (NOU 2006:13) : Departementenes servicesenter. , , 1996. Grundlagen och fastighetsrätten. : Nerenius & Santérus. PM Dnr C94/273/UNG (). PM Dnr C91/2236/RÄ (). och rådets direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. , Hans, 2002. Mänskliga rättigheter i europeisk praxis: en kommentar till om de mänskliga rättigheterna. 2., [utök.] Datainspektionen, 2002. Behandling av elevers personuppgifter i grund- skolan (Datainspektionens rapport 2002:2). : Data- inspektionen. Datainspektionen, 2003. Hur länge får personuppgifter bevaras? (Datainspektionen informerar: 10) : Datainspektionen. Datainspektionen, 2006 a. Samrådsyttrande, dnr 2061-2005. Datainspektionen, 2006 b. Dnr 926-2006 och 1019-2006. Datainspektionen, 2007. Före detta medlemmar i ett medlemsregister. Datainspektionen, 2008. Hanqvist, , 2004. Den personliga integriteten och trossamfundens ekonomiska krav. Förvaltningsrättslig tidskrift 3/2004 s. 239–248. , – Stjernquist, – , – , – , , 2006. Grundlagarna: regeringsformen, successionsordningen, riksdagsordningen. 2., [rev.] , JO 1975 s. 609. , JO 2007/08 s. 140. Dnr Ku1999/ 1239/IFU. LSU, 2008 a. Det handlar om engagemang – LSU:s skuggutredning om statsbidraget till ungdomsorganisationerna. Offentlig förvaltning i privat regi - statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen (RiR 2004:15). Statsbidrag till ungdomsorganisationer – hur kontrolleras de? (RiR 2005:16) : Riksdagstryckeriet. styrelses framställning angående statsbidrag till ungdomsorganisationer. Framställning till 2005/06:RRS15. Statskontoret 2004, Bidrag till ideella organisationer – Kartläggning, analys och rekommendationer (2004:17). Nöjd kund mätning 2003. Villkorad självständighet (Ungdoms- styrelsens skrifter 2003:8) : . Ungdomsorganisationerna och fördelningen av överskottet från . (2004:5) : . Statsbidrag till ungdomsorganisationer – en översyn och konsekvensanalys av förändrade regler (Ungdoms- styrelsens skrifter 2005:7). En analys av ungas kultur och fritid. (2006:4) : Ungdoms- styrelsen. Unga med attityd. attityd- och värderingsstudie . (2007:11) : . , 2008 a. Statsbidraget – så funkar det. , 2008 b. Fördelningen av statsbidrag till organisa- tioner som främjar integration 2008. Dnr: 20-518/08. , , , 2006. Personuppgiftslagen: en kommentar. 3. uppl. Möten, seminarier och brevkontakter Barne- og likestillingsdepartementet, 2009. Cuf – Grön Ungdom – KDU – LUF – Muf – SSU – Ung Vänster, 2008. equmenia, Svenska Alliansmissionens Ungdom och Frälsnings- arméns Ungdom, 2008. Brev till utredningen . Dialogseminarium anordnat av utredningen . – Scouterna – – Sverige – KFUK-KFUMs triangel- förbund – , 2008. Brev till utredningen . LSU, 2008 b. kunskapsseminarium . LSU, HSO och SIOS, 2008. Sverok, 2008. Brev till utredningen . Frifond 2009. . Utredning om vissa frågor om bidrag till Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska se över statsbidraget som lämnas till ung- domsorganisationer med stöd av förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Syftet med översynen är att analysera delar av det nuvarande bidragssystemet och lämna änd- ringsförslag utifrån vissa undersöka i vilken utsträckning målen för statsbidraget enligt förordningen om statsbidrag till ungdomsorganisationer beaktas vid bedömningen av en enskild organisations rätt till bidrag, överväga för- och nackdelar med att i ökad utsträckning låta målen för statsbidraget styra bidragsgivningen samt möjliga till- vägagångssätt för att effekterna av bidragsgivningen ska bidra till att målen för statsbidraget uppfylls, undersöka om det är möjligt att inom ramen för statsbidraget till ungdomsorganisationerna öka andelen villkorslösa bidrag, minska antalet villkor för bidragen eller revidera de villkor som ställs på de bidragssökande ungdomsorganisationerna, analysera i vilken utsträckning kontroller av organisationers medlemsantal och andra uppgifter som har betydelse för rätten att uppbära bidrag är förenliga med regeringsformens bestäm- melser om åsiktsfrihet och föreningsfrihet, bedöma om de kontroller som är möjliga att utföra, med hänsyn till regeringsformens bestämmelser, är tillfredsställande för att kontrollera riktigheten i de uppgifter som en organisation har lämnat, om utredaren finner att författningsändringar behövs för att ett tillfredsställande sekretesskydd av integritetskänsliga uppgifter upprätthålls, lämna förslag på sådana ändringar, analysera hur kontroller av organisationers medlemsantal för- håller sig till personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser, föreslå vilken reglering som bör gälla för bidrag som betalas ut genom överskottet från AB , föreslå fördelningskriterier för stöd som ges genom överskottet från AB , föreslå en modell för att säkerställa att överskottet från AB kommer ungdomsorganisationernas lokala verksamheter till del, se över om kontroll och uppföljning av statsbidraget till ungdomsorganisationer är upplagd och genomförd på ett sätt som möjliggör att de uppgifter som är avgörande för utbetalning av bidraget kan kontrolleras på ett godtagbart sätt, lämna förslag till hur bidragsreglerna ska utformas för att formalisera ansökningsförfarandet och granskning av organisationernas bidragsansökningar och på så sätt tillgodose rimliga krav på likvärdighet och förutsebarhet i bidragsgivningen, kartlägga om det finns några faktiska och rättsliga problem för en underårig att ingå i en ideell förenings styrelse. Utredaren ska vidare överväga en eventuellt förändrad framtida inriktning av stödet till ungdomsorganisationerna genom att se över behovet av att införa särskilda regler för de nationella minoriteternas ungdomsorganisationer och för andra ungdoms- organisationer som är bildade på etnisk grund, pröva för- och nackdelar med att införa ett system som innebär att bidrag till de politiska ungdomsförbunden regleras i annan ordning inom bidragsgivningen till ungdomsorganisationerna och att stöd ges baserat på antalet mandat i för moderpartierna, ett så kallat mandatbaserat stöd, se över frågan om generationsövergripande verksamhet i stats- bidraget till ungdomsorganisationer, pröva för- och nackdelar med att införa ett system som innebär att ungdomsorganisationerna själva, genom lämplig organisa- tion, fördelar statsbidraget till ungdomsorganisationer. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att det finns anledning att ge en utredare i upp- drag att se över vissa frågor som rör statsbidraget och fördelningen av medel från AB till ungdomsorganisationer. Utredaren ska i sitt arbete bland annat beakta de behov och brister i bidragssystemet som behandlas i (Statsbidrag till ungdomsorganisationer – en översyn och konse- kvensanalys av förändrade regler – 2005:7), granskning av statsbidraget till ungdoms- organisationerna (RiR 2005:16 – Statsbidrag till ungdomsorganisa- tioner – hur kontrolleras de?) och styrelses fram- ställning till (2005/06:RRS15) angående statsbidrag till ungdomsorganisationer. Därutöver finns ett antal frågor knutna till statsbidraget till ungdomsorganisationer som regeringen anser att det finns ett behov av att utreda. En utgångspunkt för utredningen är att reglerna för statsbidraget till ungdomsorganisationer ska präglas av förutsebarhet och tydlig- het. Medlen ska fördelas på ett så rättvist sätt som möjligt och till- förlitligheten och kvaliteten i bidragsgivningen ska vara hög. Strävan efter ökad tillförlitlighet måste dock vägas mot den admi- nistrativa börda som kan uppkomma i ungdomsorganisationerna och inkräkta på deras verksamheter. Målens betydelse för bidragsgivningen Utredaren ska undersöka i vilken utsträckning målen för stats- bidraget enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ung- domsorganisationer beaktas vid bedömningen av en enskild organi- sations rätt till bidrag. Utredaren ska vidare överväga för- och nackdelar med att i ökad utsträckning låta målen för statsbidraget styra bidragsgivningen samt överväga möjliga tillvägagångssätt för att effekterna av bidragsgivningen ska bidra till att målen för stats- bidraget uppfylls. Utredaren får, om så bedöms lämpligt, föreslå ändringar när det gäller målen för statsbidraget. ska statsbidraget till ungdomsorganisationer vara målrelaterat. har uttalat att bidragsgivningen ska relate- ras till de fem målen för statsbidraget: att främja demokratisk fost- ran genom barns och ungdomars engagemang i föreningslivet, att främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper, att främja jäm- ställdhet mellan könen, att medverka till en meningsfull fritid för barn och ungdomar och att engagera fler ungdomar i förenings- livet. För att målen ska uppnås ska en prövning ske av organisationer- nas verksamhet i förhållande till målen. Utifrån den granskning som har genomfört bedömer man att ett villkor för rätten till statsbidrag är att organisationerna uppfyller de mål som fastställt för bidraget. granskning har dock visat att organisationerna inte prövas i förhållande till detta villkor. har i stället funnit att rätten till statsbidrag enbart prövas utifrån variabler som i stort sett saknar koppling till syftet med bidraget. Detta överensstämmer enligt inte med vad har angett, det vill säga att uppfyllelse av målen ska utgöra villkor för rätten till bidrag. Någon prövning av rätten till bidrag utifrån måluppfyllelsen görs enligt alltså inte . Möjligheten att minska antalet villkor för statsbidrag Utredaren ska undersöka om det är möjligt att inom ramen för statsbidraget till ungdomsorganisationerna öka andelen villkorslösa bidrag, minska antalet villkor för bidragen eller revidera de villkor som ställs. Utredaren ska undersöka vilka typer av villkor som ställs på de statsbidragstagande ungdomsorganisationerna och analysera vilka effekter dessa villkor får för ungas organisering. Analysen ska sär- skilt beakta villkorens eventuella effekter för organisationernas självständighet och oberoende. Utredaren ska, mot bakgrund av analysen, undersöka om det är möjligt att öka andelen villkorslösa statsbidrag, minska antalet villkor för statsbidragen eller revidera de villkor som ställs för att bland annat finna en bättre avvägning mellan statens behov av kontroll och föreningarnas behov av integritet och självständighet. I detta ingår att bedöma vilka konse- kvenser dessa åtgärder kan få samt att föreslå hur statens behov av kontroll ska tillgodoses. Regeringsformens regler i förhållande till kontroll Utredaren ska analysera i vilken utsträckning kontroller av organi- sationers medlemsantal och andra uppgifter som har betydelse för rätten att uppbära bidrag är förenliga med regeringsformens bestämmelser om åsiktsfrihet och föreningsfrihet. Utredaren ska vidare bedöma om de kontroller som är möjliga att utföra med hän- syn till regeringsformens bestämmelser är tillfredsställande för att kontrollera riktigheten i de uppgifter som organisationen har läm- nat. Om utredaren finner att författningsändringar behövs för att upprätthålla ett tillfredsställande sekretesskydd av integritetskäns- liga uppgifter ska utredaren lämna förslag på sådana ändringar. Det har hävdats att regeringsformens bestämmelser om åsikts- frihet och föreningsfrihet lägger hinder i vägen för en kontroll av antalet medlemmar i ungdomsorganisationer. Som skäl för detta har hänvisats till ett JO-yttrande , i vilket sägs att den enda av de då föreslagna metoderna för kontroll som bedöms kunna gå helt fri från kritik är att kontrollen sker med hjälp av organisationens revisorer. Detta yttrande är grunden för det kon- trollsystem som finns . har i samband med sin granskning, RiR 2005:16 Statsbidrag till ungdomsorganisationer – hur kontrolleras de?, gjort en rättslig analys av om regeringsformen verkligen lägger avgörande hinder i vägen för kontroll av antalet medlemmar i ung- domsorganisationer. bedömning är att det är ytterst tveksamt om bestämmelserna om åsiktsfrihet i regerings- formen utgör något verkligt hinder för att kontrollera uppgifter om medlemsantal. framhålls att det är oklart om och i så fall hur föreningsfriheten skulle påverkas av en sådan kontroll. I samband med , Statsbidrag till ungdomsorganisationer – en översyn och konsekvensanalys av för- ändrade regler, redovisades resultatet av ett konsultuppdrag som myndigheten gett till en extern jurist att granska frågan om myn- digheter, som en del av kontrollen av ansökningshandlingar, har rätt att begära in underlag som innehåller medlemsuppgifter. Slut- satsen blev att det inte strider mot 2 kap. 2 § regeringsformen att för del avkräva organisationerna uppgifter om medlemmarna i sådan utsträckning att innehållet i en bidrags- ansökan kan kontrolleras på ett tillfredsställande sätt. Ungdoms- styrelsens konsult konstaterar dock att detta leder till en annan frågeställning om krav på en sådan öppenhet från organisationernas sida gentemot en statlig myndighet skulle inverka negativt på viljan att ansluta sig till vissa organisationer och detta i sådan grad att människors grundlagsskyddade frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, föreningsfriheten, skulle kunna anses kränkt. Utredaren ska analysera hur ett krav på redovisning av medlems- antal i en organisation, dels till det allmänna, dels till en revisor, förhåller sig till de regler om att behandla känsliga personuppgifter, bland annat uppgifter om politisk åskådning och religiös eller filoso- fisk övertygelse, som finns i personuppgiftslagen (1998:204 PUL). Syftet med PUL är att skydda människor mot att deras person- liga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. PUL reglerar behandling av personuppgifter som helt eller delvis är automatiserad eller annan behandling av personuppgifter om upp- gifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställ- ning enligt särskilda kriterier. Då det kan förutsättas att flera av organisationerna som söker bidrag hos har ADB-baserade medlemsförteckningar ska utredaren analysera hur ett krav på redovisning av medlemsantalet i en organisation för- håller sig till de regler om att behandla känsliga personuppgifter som finns i PUL. Regleringen av medel från AB Utredaren ska föreslå vilken reglering som bör gälla för bidrag som betalas ut genom överskottet från AB . Utredaren ska vidare föreslå fördelningskriterier för stöd som ges genom över- skottet från AB och föreslå en modell för att säker- ställa att överskottet kommer ungdomsorganisationernas lokala verksamheter till del. I samband med att den nu gällande lotterilagen (1994:100) trädde i kraft beslutade om en ny typ av spelauto- mat i , den s.k. värdeautomaten, som skulle användas för spel i samband med resturaurangverksamhet.