sou · GXB394 · 2009-12-10 00:00:00 — Det därefter vanligaste svaret är att man endast sporadiskt tar del av forskningsresultat (forskningscirkeldeltagare , skolchefer ). Det kan dock vara svårt att veta om respondenterna uppfattar relativt ofta och sporadiskt på likartat sätt. Många tar emellertid del eller försöker så långt möjligt att ta del av forskningsresultat. Följande är några citat från skolcheferna: Försöker ta del av forskningsresultat inom skola, utbildning men också organisationsforskning och forskning om samhällsfrågor. Läser regelbundet tidskrifter, prenumererar på webbsidor. blir det en bok också. Händer att jag deltar i seminarier på högskolan, mer förr än . Viktigt att känna att man hänger med och är någorlunda uppdaterad. Jag har personer i min organisation som har i uppgift att följa olika forskningsresultat och sedan rapporterar när det är något som är intressant för oss. En förutsättning för att få kunskap om vilken forskning som finns är att spridningen av forskningsresultat fungerar. På frågan hur spridningen fungerar , anser av skolcheferna att den fungerar utmärkt, att spridningen fungerar ganska bra och att den fungerar mindre bra. För deltagarna i forskningscirklarna är siffrorna ungefär desamma: anser att spridningen fungerar utmärkt, att den fungerar ganska bra och anser att den fungerar mindre bra. Nedan återges några kommentarer till frågan: Det är lite pyssel med att söka fram forskning. Skolporten har gjort ett gott arbete i den saken men det skulle behövas mer som finns samlat någonstans – så man inte behöver söka runt på olika platser. Allt finns tillgängligt, om man bara vet var man ska leta. Jag tror att väldigt många lärare inte tar sig tid, eller har ork. Med detta sagt menar jag att man kan skapa hur många informationsvägar som helst, utan att kunskaperna når ut. Det handlar alltså mer om lärarkårens inställning än om bristen på information. På frågan om vilket sätt som forskning framöver skulle kunna spridas och göras mer användbar finns flera förslag. Ett förslag är att: Bygg vidare på den goda grund som finns i Skolporten där forskningsresultat sprids på ett enkelt och modernt sätt, utan någon onödig byråkrati. Vi i kommunerna vill också ha tillgång till hela forskningsutbudet, inte bara samarbete med närliggande lärosäte. Det är viktigare med forskningsfrågan och resultatet än närheten. Ta också med aktuell internationell forskning särskilt på områden där vi är svaga i . Tillgänglighet har också att göra med hur den forskning som finns presenteras och sammanställs. Av respondenterna menar av skolcheferna och av deltagarna i forskningscirklarna att forskningsresultaten borde presenteras på ett annat sätt. De önskar kortare sammanfattningar av resultaten liksom lättillgänglighet. Några efterfrågar även fler forskningsöversikter. Framför allt skolchefer anser att översikter av evidenskaraktär är viktigt och av den gruppen uppger dessa som allra viktigast när det gäller att ge förslag på hur forskningen skulle kunna göras mer användbar framöver. Motsvarande andel för deltagarna i forskningscirklarna är . Att evidens, kanske åtminstone inte ännu, är ett känt begrepp får följande citat illustrera: Jag var tvungen att slå upp evidenskaraktär. Det bör nämnas att på denna fråga fanns ett antal alternativ som respondenterna fick rangordna och hade frågeställningen varit helt öppen finns möjligheten att evidensöversikter inte nämnts i samma omfattning. Som svar på frågan på vilket/vilka sätt forskningen framöver skulle kunna spridas och göras mer användbar i skolorna betonar båda grupperna av respondenter framför allt mötet – dialogen där forskning kan diskuteras och bearbetas, men även t.ex. webbportaler. Bland dem som gått forskningscirklar har nästan hälften angett mötet som det allra viktigaste. Följande citat belyser behovet av olika mötesformer. Mellanmänskliga möten är oftast det som har störst genomslagskraft i skolan. Det finns inte tid att under arbetstid sitta ner och ta till sig nya forskningsresultat. Det bästa sättet att sprida resultaten är att en person med kunskap och egen erfarenhet berättar vidare för andra som därefter har konkret användning av informationen. Forskningscirklar tar tid men ska forskningen påverka behövs tid! Är läraren redan intresserad av aktuell forskning kan den omvandla de forskningsöversikter som presenteras. Är läraren däremot inte påläst så kanske omvälvningen som det kan innebära att delta i en forskningscirkel behövas, och gärna tillsammans med kollegor på samma skola. RUC är viktigt, samt ökad utveckling tillsammans med universitet. Många av skolcheferna beskriver sig själva som mycket aktiva när det gäller att sprida forskningsresultat till kommunens skolor. En skolchef beskriver aktiviteten i sin kommun så här: ordnar forskarseminarier, forskarfrukost och eftermiddagsfika med forskare, seminarier för skolledare och lärare med inbjudna föreläsare. Vi delar ut kvalitetspris till de bästa lärarna , där de får dokumentera sitt utvecklingsarbete i syfte att sprida erfarenheter men också inspirera till att gå vidare och intressera sig för forskning. Vi har också inlett ett samarbete med kring en ny forskarskola, intagning till den pågår . Vi låter också forskare titta på oss, nu senast en avhandling med fokus på styrning av komplexa system, mycket intressant. som forskning ses som viktig för skolans arbete och trots att man drar paralleller till medicinen tänk om läkarkåren inte tog del av ny forskning var vore vi då? menar de flesta att kopplingen till skolans värld är alltför svag. Vad finns det då för hinder för att denna koppling ska komma till stånd? Tidsbrist anges av de flesta som det största hindret för att ta till sig forskningsresultat. Men det handlar också om en ovana att ta sig an forskningsresultat: Medvetenheten är för låg bland skolans folk. Insikten om forskningens möjliga konsekvenser är underskattad. Vi lever i en så stark erfarenhetskultur som begränsar perspektiven. Det ska heller inte underskattas att utvecklingsarbete är en tidskrävande process och lärare och rektorer har stora svårigheter att strukturera och frigöra tid för detta i den omfattning som egentligen är nödvändig. Det är emellertid inte bara tid som utgör ett hinder. Det näst största hindret, som kanske är ett sätt att bryta det första hindret, anses vara bristen på incitament för att sätta av tid och resurser för att ta till vara och omsätta forskningsresultat. Som det tredje största hindret anger respondenterna att forskningsresultaten är otillgängliga/svåra att använda. En ökad kontakt med forskningen bedömer dock utredningen minskar upplevelsen av forskning som svårtillgänglig. Det fråntar emellertid inte forskarna ansvaret att göra sina resultat så lättillgängliga och pedagogiska som möjligt. Ökad kontakt med forskning kanske också förändrar förhållningssättet till vad forskningen kan åstadkomma. En av respondenterna uttrycker detta på följande sätt: Det finns en övertro på att forskningsresultat ska ge enkla lösningar av komplexa frågor. Alla forskningsresultat kräver i sig såväl analys som ett kritiskt förhållningssätt för att omsättas. Sammanfattningsvis framgår av enkäterna att det rent allmänt finns ett behov av forskningsresultat, men att de borde vara mer konkreta och lättillgängliga. Önskemål framförs om praktiknära forskning och klassrumsforskning men även om översikter. När det gäller spridningen av forskningsresultat förordas att forskningsspridningen bör bygga på dagens goda erfarenheter samt att det behövs en mer samlad funktion för forskningsspridning. Mötet – dialogen där forskning kan diskuteras och bearbetas – antas öka användningen av forskningsresultat. Den bild som framkommer i enkäterna stämmer i stort sett överens med den som framkommit i andra sammanhang. Vetenskap & Allmänhet har exempelvis i ett par rapporter berört lärares inställning till vetenskap och forskningsbaserad kunskap. Åtta av tio av respondenterna i en av dessa rapporter anser att det är viktigt att utnyttja resultat från pedagogisk forskning i undervisningen, medan sju av tio tycker att det är viktigt att ta med vetenskapliga resultat inom sitt/sina ämnesområden.1 Samma resultat som ovan visar också ett par genomförda studier i Norge.2 En av dessa, gjord bland norska lärare, visar att lärarna anser att pedagogisk forskning sällan behandlar frågor som anses viktiga för det vardagliga arbetet och att forskning kan vara för abstrakt för att passa in i skolans arbetsmetoder. En av anledningarna till att det ser ut som det gör är, enligt respondenterna, att det saknas mötesplatser för dialog mellan forskning och praktik. Diskussionerna förs parallellt och respektive aktör känner inte till vad som pågår utanför sin egen arena. 1 Vetenskap &Allmänhet 2004:4, s. 21 f. När det gäller synen på själva innehållet i den pedagogiska forskningen instämmer helt i att forskningen alltför sällan behandlar frågor som är viktiga för lärarens dagliga verksamhet, instämmer till stor del, instämmer något och resten instämmer inte alls. instämmer helt eller till stor del i att forskningen är för abstrakt för att passa in i skolans arbetssätt. 2 En genomförd studie i visar att lärarna där har ett stort intresse för forskning men att denna inte omsätts i praktiken. Studien visar vidare att lärare, till skillnad från sjukhuspersonal, revisorer eller it-ingejörer, inte konfronterar sin egen praktik med forskning. Kunskapsdepartementet 2009, s. 7. Både utredningens enkäter och de norska undersökningarna visar att det finns en diskrepans mellan uttryckta behov och de hinder för att ta till sig forskningsresultat i form av tidsbrist, brist på incitament och att forskningsresultaten är otillgängliga och svåra att använda. 9Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat En förutsättning för att spridning av forskningsresultat ska fungera är att det finns ett samspel mellan utbud och efterfrågan. Lika viktigt som att forskningsresultat sprids är att det finns en kvalificerad efterfrågan. Erfarenhetsmässigt skapas efterfrågan först när mottagaren har mer vana av att ta del av resultat från forskning. Risken är annars att den som tar emot informationen tycker att forskning är viktig trots att den praktiska erfarenheten saknas. En schablonbild kan växa fram som reflexmässigt uttrycker att det saknas relevant forskning eller att den inte är tillräckligt konkret. Enkätresultaten som redovisas i föregående kapitel indikerar också att respondenterna inte alltid vet vilken forskning som saknas eftersom de inte känner till vilken forskning som finns.1 Utredningen anser att det ständiga önskemålet från skolans sida om lösningar, best practice etc. är en passiv inställning. Det krävs att resultaten från varje studie anpassas till varje enskild situation och då är den egna erfarenheten och kontexten avgörande. Forskningsresultat måste, oavsett hur konkreta eller teoretiska de är, bearbetas. Om förutsättningar för det saknas, så ger det heller ingen kraft åt skolutvecklingen. Utredningen bedömer att olika typer av insatser krävs för att bättre tillgodose behov av forskning, att göra forskningsresultat tillgängliga och att öka förutsättningarna för att resultaten används, dvs. för att minska glappet mellan utbud- och efterfrågesidan. Detta återspeglas i utredningens förslag som redovisas senare i detta kapitel. En förutsättning för att insatserna ska få effekt är att 1 Det finns också delade meningar om det saknas praxisnära forskning. har föreslagit mer resurser till bland annat praxisnära forskning. Se vidare i SOU 2008:109. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat inblandade parter tar sitt ansvar för att utbud, spridning och användning fungerar på ett sätt som gynnar skolutveckling. Staten har ett ansvar t.ex. via lärarutbildningen. Lärares ansvar preciseras t.ex. i yrkesetiska principer för lärare som antogs av Lärarförbudet och 2001. Universitet och högskolor ska enligt högskolelagen samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta.2 I egenskap av skolhuvudmän har kommuner ett stort ansvar för att se till att det skapas möjligheter för lärare, rektorer m.fl. att utvecklas i sitt arbete. Det finns många faktorer som ska fungera för att skolan ska utvecklas. Utredningens förslag uppfyller därför bara en del av det behov som finns. I det följande presenteras tre områden som identifierats och som utgör utgångspunkterna i utredningens förslag. Områdena bör ses som delar i en helhet:3 1.Forskningsresultat: Det ska finnas ett utbud av forskningsresultat inom olika discipliner med relevans för skolans måluppfyllelse. 2.Spridningen av forskningsresultat: Spridningen ska fylla behovet av en mer samlad tillgång till forskningsresultat inom förskole- och skolområdet. 3.Användning av forskningsresultat: Forskningsresultaten ska göras tillgängliga och användas. Spridning av forskningsresultat kan som tidigare beskrivits ske på olika sätt. Att sprida resultaten via en webbportal är en väg. Att sprida information via seminarier, forskningscirklar eller liknande är ett annat sätt. För att forskningsresultat som sprids på central nivå också ska komma till användning på regional och nivå bedömer utredningen det angeläget att en särskild organisation handhar den regionala spridningen. Internationella erfarenheter visar att kunskapen om hur forskningsresultat används i praktiken är liten.4 I det följande analyseras och föreslås hur de statliga insatserna inom respektive område ska vara organiserade för att öka utbud, spridning och användning av forskningsresultat. 3För ytterligare klargöranden om områdena hänvisas till kapitel 5 gällande utgångspunkter för spridning av forskningsresultat. 4Se vidare i bilaga 5 avseende internationella utblickar och jämförelser. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat Utredningen börjar med att beskriva hur utbudet av forskningsresultat skulle kunna kompletteras med systematiska översikter, som närmare beskrivs i kapitel 6. Utredningens förslag: Utredningen förordar ett skandinaviskt samarbete avseende mäklarorganisation inom utbildningsområdet. Utbildningsområdet behöver översikter av olika slag för att såväl forskare, politiker som verksamma inom skolan ska ha möjlighet att överblicka den forskning som produceras. Expanderande forskningsvolymer, krav på ökad transparens av forskningsresultat och ökade krav på forskningskommunikation i stället för forskningsinformation är några av skälen. Kunskapsöversikter har ökat kraftigt , särskilt de systematiska översikterna.5 I har, som tidigare nämnts, inga sådana gjorts även om svenska forskare deltagit i systematiska översikter gjorda av exempelvis the Danish Clearinghouse. Utredningen bedömer att metodologisk mångfald behövs såväl när det gäller primärforskning som för den forskning som sammanställs. Utmärkande för systematiska översikter är bland annat att de baseras på explicita och transparenta metoder och att resultaten från olika studier syntetiseras i syfte att ge en övergripande bild av den forskning som produceras inom ett specifikt område. Systematiska översikter kan, menar utredningen, både berika debatten om skolan och ge nya uppslag till områden där forskning saknas eller behöver fördjupas. Som beskrivs i bilaga 5 har vissa länder valt att etablera mäklarorganisationer eller clearinghouses inom utbildningsområdet, därav . Den norska regeringen har i budgetpropositionen gällande 2010 föreslagit ett eget Kunnskapssenter for utdanning.6 6Kunskapscentret ska sammanställa och förmedla resultat från systematiska kunskapsöversikter baserat på norsk och internationell forskning samt syntetisera norsk utbildningsforskning. Översikterna ska omfatta såväl kvantitativ som kvalitativ forskning. Verksamheten, som föreslås börja starta per , ska omfatta hela utbildningsområdet: från förskola till högre utbildning. Förslaget bygger på en rapport av . Risker eller faktorer som är viktiga att fundera på om ett sådant kunskapscenter skulle inrättas är, enligt den norska rapporten, centrets självständighet kontra politiken, som man måste främja detta samband. Andra faktorer är bemanningen av centrat så att det finns rätt kompetens, att det som når ut har Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat Förslaget innebär att forskningsråd får i uppgift att bygga upp ett kunskapscenter och som är tänkt att starta . Utredningen anser dock att forskningsunderlaget är för litet för att varje enskilt land ska inrätta självständiga mäklarorganisationer. Utredningen skulle helst förorda ett skandinaviskt samarbete men eftersom förutsättningarna för detta ännu inte finns, skulle ett samarbete med ses som ett första steg i den riktningen. Ledningen för den danska mäklarorganisationen har också ställt sig mycket positiv till ett samarbete.7 finns en förhoppning om ett samarbete med . tar the Danish Clearinghouse (DCU) emot uppdrag från de skandinaviska länderna. För ett skandinaviskt alternativ talar också att skolsystemen i länderna åtminstone upp till grundskolenivå inte skiljer sig nämnvärt. Eftersom utredningen anser att samverkan med the Danish Clearinghouse är betydelsefull porträtteras här den danska organisationen och dess verksamhet8. The Danish Clearinghouse bildades och finns inom Pedagogiska Universitetskole (DPU) som är en fakultet vid . DCU leds av en direktör som ansvarar för verksamhetens genomförande. DCU utför tre aktiviteter: samlar in information, analyserar den samt sprider resultaten. De sammanställer huvudsakligen systematiska kunskapsöversikter och inkluderar i detta arbete såväl kvantitativa som kvalitativa studier. Förutom systematiska kunskapsöversikter samlar DCU in sammanställningar från andra organisationer i och utanför . Verksamheten spänner över hela skolområdet – från förskola till gymnasieskola och alla aspekter av skola behandlas. En tredjedel av verksamheten är uppdrags- relevans för skolornas arbete, att alla skolans områden finns representerade, dvs. inte bara grundskola utan även förskola, vuxenutbildning etc. Det får inte heller ställas för stora förväntningar på centrat. Det får inte uppfattas som att det som ges ut är sanningar och att det sker en klassificering i vad som är god respektive inte god forskning. När det gäller målsättning och målgrupper är meningarna delade bland de som intervjuats i utredningen. De som arbetar på fältet vill se att forskningen blir mer tillgänglig och praktisk, medan myndighetspersoner ser centret som ett sätt att lägga ut beställningar och att diskutera forskningsbehov och forskarna ser nyttan med att få en samlad bild av forskningen. Vilken uppgift ett kunskapscenter ska ha upptar en hel del diskussion i den norska utredningen. En fråga är om spridningen är tillräcklig eller om de som arbetar i skolor ska delta i kunskapsproduktionen. En annan fråga är om det inte bara ska vara forskning utan även innefatta utvecklingsarbete, eftersom en del menar att forskningen inte alltid har konkreta handlingsalternativ. (Kunnskapsdepartementet 2009). 7Utredningen har besökt the Danish Clearinghouse och fört diskussioner samt haft ytterligare kontakt via telefon och mail. 8För en fylligare beskrivning hänvisas till bilaga 5. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat finansierad och resten finansieras av DPU. Institutet har också ingått ett samarbetsavtal med EPPI i . Bemanningen består av sex anställda som huvudsakligen arbetar med mäklarorganisationens metodologiska utveckling men även administrativ personal finns knuten till organisationen. Målgrupperna utgörs av beslutsfattare, forskare, skolans verksamma och föräldrar. DCU är en fungerande organisation för att sammanställa systematiska kunskapsöversikter. Ett samarbete med skulle innebära fördelar för svenskt vidkommande såväl strategiska, ekonomiska som kompetensmässiga. skulle kunna utnyttja DCU:s redan uppbyggda verksamhet, vilket i sin tur medför ett bättre resursutnyttjande dels i form av fler kunskapssammanställningar, dels genom att flera funktioner inom organisationen kan samordnas (bl.a. teknisk och administrativ funktion). Bland strategiska synergierna kan nämnas att verksamheten kommer att ha tillräcklig volym för att vara en internationell spelare både med hänsyn till produkt- och metodutveckling. Ett skandinaviskt samarbete öppnar också upp för icke-engelskspråkiga produkter. Andra fördelar med ett samarbete är att risken för överlappning av projekt minimeras liksom att nationella experter t.ex. teknisk expertis används skandinaviskt. deltar skandinaviska forskare i förarbetena till samtliga projektgrupper inom DCU. För del behövs en organisation som ansvarar för samarbetet, att antingen tillsammans med DCU genomföra skandinaviska översikter eller enbart svenska översikter. Eftersom få översikter görs inom högskoleområdet anser utredningen att verksamheten vid den svenska organisationen bör omfatta hela utbildningsområdet och inte enbart förskole- och skolområdet som direktiven anger. Utredningen vill betona vikten av en bred ansats i de sammanställningar som görs. Det innebär att de ska omfatta forskning med såväl kvantitativa som kvalitativa data. Sammanställningarna ska kunna produceras på uppdrag men också genomföras på eget initiativ. Uppdragen kan initieras av regering och myndigheter. Initialt, dvs. under första verksamhetsåret, bör den svenska organisationen fokusera på etablering samt på formerna för hur ett skandinaviskt samarbete ska komma till stånd. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat Den svenska organisationen bör förslagsvis omfatta en vetenskaplig direktör, två administrativa sekretariatsmedarbetare, varav en bör ha kompetens inom kommunikationsområdet samt två seniora forskare till den tekniska funktionen. Kompetenskraven för organisationen som helhet är forskarkompetens, en bred metodkompetens och kunskap om utbildningsområdet. 9.2.3Den svenska organisationens fysiska placering Det finns flera tänkbara alternativ till placering av den svenska organisationen. Enligt utredningens bedömning är det emellertid inte lämpligt att koppla organisationen till det råd för utvärdering och analys som föreslagits. Att forskning skulle bedrivas inom en verksamhet som likt rådet är placerad inom vore främmande i förhållande till kansliets övriga arbete. Däremot kan rådet beställa systematiska översikter från organisationen. En alternativ placering skulle kunna vara inom en befintlig myndighet, antingen som en enhet eller som en egen myndighet inom en annan myndighet (värdmyndighet). Ett annat alternativ är en konstruktion liknande den som metoder i socialt arbete har.9 IMS ingår inte i linjeorganisation utan har en egen styrelse även om myndighetschefen har det slutliga ansvaret. Verksamheten är alldeles för liten för att bilda en egen myndighet. Att sammanställa systematiska översikter är en forskningsuppgift eftersom forskning måste bearbetas, sammanställas och bedömas vilket kräver forskarkompetens. Det är den kompetens som vanligtvis krävs för att göra de sammanställningar som t.ex. SBU ansvarar för inom det medicinska området. Utredningen menar att en sådan forskningsuppgift inte bör ligga hos vare sig , eller Statskontoret eftersom ingen av dessa myndigheter bedriver forskning. Att placera en organisationen vid IFAU har fördelen att det finns en hög forskar- och metodologisk kompetens. Nackdelen är att utbildningsforskning inte är IFAU:s huvudområde och därmed löper verksamheten större risk att inte få acceptans inom utbildningsområdet. 9 Som tidigare nämnts kommer IMS att förändra sin organisation så att Institutet kommer att ingå i linjeorganisation. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat