sou · GWB3106d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Ett flertal uppger att brottmål regelmässigt prioriteras framför tvistemål och att detta skapar orimligt långa handläggningstider för vissa tvistemål. Flera menar att delgivningsproblem förhalar dom- stolsprocessen. Flera menar att handläggningstiderna varierar mellan olika dom- stolar. Ett antal tycker att utvecklingen har gått till det bättre, medan andra tycker att det har blivit sämre. Några är av uppfatt- ningen att överrätterna har särskilt långa handläggningstider. Ett antal menar att handläggningstiderna är längre hos förvaltnings- domstolarna än hos de allmänna domstolarna. Påfallande många uppger att orsaken förmodligen är hög arbets- belastning, personalbrist och dålig organisation. Någon enstaka anser att det finns för lite flexibilitet i resursutnyttjandet över landet. Ett antal tycker att tingsrätterna har betydligt bättre handlägg- ningstider än hovrätterna. Någon enstaka menar att detta problem kunde lösas genom högre krav på prövningstillstånd. Några skriver att de långa handläggningstiderna beror på okynnesöverklaganden till hovrätten i syfte att förlänga frihetstiden för tilltalade. Några skriver att stora enheter är ett problem och att handlägg- ningen är snabbare på mindre tingsrätter. Ett fåtal tycker att domarna har bristande kontroll över målen och planeringen på rotlarna. Någon enstaka anger att det saknas morötter som t.ex. individuell lönesättning för de enskilda domarna. Flera anser att delgivningsproblem leder till långa handlägg- ningstider. Någon tycker att delgivningssystemet är ineffektivt. Några tycker att lagstiftningen ofta är ett hinder. är domarna alltför försiktiga med döma eller att häkta i utevaro. Påföljdssystemet är också för komplicerat. Någon enstaka anser att det krävs större möjligheter att avgöra mål på handlingarna. Någon enstaka tycker att domstolen har en svårplanerad tillvaro och att det finns luft i organisationen för att klara oförutsedda händelser, såsom häktningar i mer omfattande narkotikamål m.m. Några anser att det beror på alltför generösa förhandlingstider och stor gleshet mellan målen . Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna avgör målen inom rimlig tid? Tror att advokater har stort för- Tror att åklagare eller annan offentlig part har stort förtroende Tror att allmänheten har stort Tror att advokater har varken stort Tror att åklagare eller annan offentlig part har varken stort Tror att allmänheten har varken stort eller litet förtroende Tror att advokater har litet för- Tror att åklagare eller annan offentlig part har litet förtroende Tror att allmänheten har litet Hur stort förtroende har Du för att parter och vittnen blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna? Advokat/biträdande jurist Varken stort eller litet förtroende Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att dom- stolarna brister i uppträdandet mot parter och vittnen? Många tycker att enskilda domares bemötande under förhandlingar inte sällan är respektlöst, arrogant eller otrevligt. Ett antal menar att åklagare behandlas med större respekt än advokater och att advokater uppfattas som mindre juridiskt kompetenta. Ett flertal efterfrågar ett ökat servicetänkande hos domstolarna. Flera menar att domstolarna inte ser sig som en institution som är till för allmänheten. Många anser att domstolarna måste bli betydligt bättre i sitt bemötande av vittnen och tilltalade. Flera menar att domstolen inte tar hänsyn till advokaternas tidsplanering. Många tycker att vissa domare är otrevliga, överlägsna och non- chalanta mot vittnen och målsägande. Några anser att detta särskilt gäller äldre domare. Någon enstaka tycker att ungdomar och per- soner med utländsk bakgrund behandlas otrevligt. Flera anser att vissa domare uppträder stressat och att detta går ut över parterna. Flera menar att vissa domare saknar förståelse för vad det inne- bär för vittnen och målsägande att uppträda i domstol. Några anser att för få domare avbryter när målsägande och vittnen kränks genom frågor de inte bör utsättas för. Vissa menar att domare är dåliga på att informera de kallade om väntetider. Några tycker att domstolens lokaler bör utformas så att mål- sägande och vittnen får vara ifred och kan vända sig till domstolens personal för att ställa frågor. Någon enstaka menar att domstolen hänvisar frågor som åkla- garmyndigheten inte har ansvar för till åklagarmyndigheten och att parten därmed skickas mellan olika myndigheter i onödan. Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att parter och vittnen blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna? Tror att advokater har stort för- Tror att åklagare eller annan offentlig part har stort förtroende Tror att allmänheten har stort Tror att advokater har varken stort Tror att åklagare eller annan offentlig part har varken stort Tror att allmänheten har varken stort eller litet förtroende Tror att advokater har litet för- Tror att åklagare eller annan offentlig part har litet förtroende Tror att allmänheten har litet Hur stort förtroende har Du för att domstolarna är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbete? Advokat/biträdande jurist Varken stort eller litet förtroende Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att domare brister i noggrannhet och omsorg i sitt arbete? Den generella uppfattningen om domarkåren är att de flesta domare tycks vara angelägna om att göra ett noggrant arbete. Några uppger att det finns skräckexempel inom domarkåren. Flera uppger att domsmotiveringarna inte sällan är bristfälliga och saknar utredningar av vissa rättsfrågor. Andra påpekar att det före- kommer slarv och felaktigheter i domar, beslut och protokoll. Några menar att det förekommer slarv med delgivningar, kallelser och expedieringar. Några tycker att domstolarna underlåter att kommunicera inlagor med parterna och att förelägga om förtyd- liganden, varför parterna själva får bära ansvaret för processled- ningen. Ett antal uppger att långa handläggningstider medför att parter tröttnar och till slut finner en rättslig prövning utsiktslös. Många uppger tidsbrist och hög arbetsbelastning som troliga för- klaringar till de nämnda bristerna. Flera tror att tidspress påverkar kvaliteten i domstolsarbetet och att domarna verkar dåligt för- beredda i rätten. Några är av uppfattningen att domarna ibland verkar ha bestämt sig för en viss utgång i målet redan innan huvudför- handling. Några uppfattar stora rotlar och enhetssystem som ett problem eftersom ingen upplevs ta ansvar för målens handläggning. Några uppger att domstolarna tycks vara mer angelägna om att undvika formella fel än att döma korrekt. Vissa tycker sig se en ökning av antalet rättelser i högre instans. Några tror att brister i noggrannhet och omsorg beror på tidsbrist. Någon menar att enbart antalet avgjorda mål räknas. Någon menar att väsentliga omständigheter ibland saknas i domen. Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbete? Tror att advokater har stort för- Tror att åklagare eller annan offentlig part har stort förtroende Tror att allmänheten har stort Tror att advokater har varken stort Tror att åklagare eller annan offentlig part har varken stort Tror att allmänheten har varken stort eller litet förtroende Tror att advokater har litet för- Tror att åklagare eller annan offentlig part har litet förtroende Tror att allmänheten har litet Hur stort förtroende har Du för att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund? Advokat/biträdande jurist Varken stort eller litet förtroende Om du har ganska litet förtroende eller mycket litet förtroende för hur infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund behandlas av domstolarna, vilket av följande alternativ stämmer bäst? SOU 2008:106 Bilaga 5 Advokat/biträdande jurist Personer med utländsk bakgrund har sämre förutsättningar att få en Infödda svenskar har sämre förut- sättningar att få en rättvis prövning Om Du har ganska litet förtroende eller mycket litet förtroende för att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bak- grund, har Du någon närmare uppfattning om vad Du anser är de främsta orsakerna till att infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund inte har samma förutsättningar att få en rätt- vis dom? Påfallande många anser att personer med utländsk bakgrund inte har samma förutsättningar som svenskar att få en rättvis dom på grund av fördomar. En stor andel menar att språkliga barriärer eller kulturella och sociala skillnader är en orsak. Sättet att agera och uttrycka sig påverkar hur utländska personer bedöms i rättssalen. Några menar att skillnader mellan domarens och partens sociala status påverkar bedömningen. Flera uppger att personer med ut- ländsk bakgrund lätt missförstås trots tolkning. Någon menar att personer med utländsk bakgrund ofta själva upplever att de inte får en rättvis behandling och att detta kan bero på bristande pedagogik från domstolens sida. Flera menar att fördomar mot personer med utländsk bakgrund och bristande förståelse för olika kulturer påverkar förutsättning- arna för personer med utländsk bakgrund att få en rättvis dom. Några tycker att svenskar eller personer från samma socialgrupp som domaren uppfattas som mer trovärdiga. Flera anser att dåliga språkkunskaper påverkar förutsättningarna. Flera skriver att dåliga tolkar är en orsak. Några menar att svenskar och personer med ut- ländsk bakgrund har samma förutsättningar att få en rättvis dom, men att svenskar har större förutsättningar att frias även om de är skyldiga. Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund? Tror att advokater har stort för- Tror att åklagare eller annan offentlig part har stort förtroende Tror att allmänheten har stort Tror att advokater har varken stort Tror att åklagare eller annan offentlig part har varken stort Tror att allmänheten har varken stort eller litet förtroende Tror att advokater har litet för- Tror att åklagare eller annan offentlig part har litet förtroende Tror att allmänheten har litet Vilken grupp tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten som har ganska litet eller mycket litet förtroende anser har sämstU U förutsättningar att få en rättvis prövning i domstolarna? Advokater tror att personer med utländsk bakgrund har sämst förut- Åklagare eller annan offentlig part tror att personer med utländsk bakgrund Allmänheten tror att personer med utländsk bakgrund har sämst förut- Advokater tror att infödda svenskar Åklagare eller annan offentlig part tror att infödda svenskar har sämst förut- Allmänheten tror att infödda svenskar Hur stort förtroende har Du för att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer? Advokat/biträdande jurist Varken stort eller litet förtroende Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vilka grupper av människor som Du anser löper risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna och varför just dessa grupper löper en sådan risk? Påfallande många är av uppfattningen att vissa grupper löper risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna. Grupper som åter- kommande nämns är personer med lägre social status, lågutbildade, återfallsförbrytare, personer med utländsk bakgrund, män, miss- brukare och personer med en annan social bakgrund än domaren. Den negativa särbehandlingen ligger främst i att dessa grupper tenderar att uppfattas som mindre trovärdiga av domstolen. Flera menar att kvinnor regelmässigt döms mildare än män i brottmål och privilegieras i t.ex. familjemål. En vanlig uppfattning är att personer från samma socialgrupp som domaren uppfattas som mer trovärdiga. Många menar att personer med högre social status löper mindre risk att fällas i brottmål än personer med lägre social status. Flera är av uppfattningen att män döms hårdare än kvinnor. Några menar att personer med dåliga språkkunskaper eller brister i sitt uttrycks- sätt löper en risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna. Någon enstaka menar att kvinnor, invandrare och barn löper en risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna. Någon menar att det formella språkbruket i domstolarna medför att parter missgyn- nas oavsett härkomst. Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer? Tror att advokater har stort förtroende Tror att åklagare eller annan offentlig part har stort förtroende Tror att allmänheten har stort för- Tror att advokater har varken stort Tror att åklagare eller annan offentlig part har varken stort eller litet för- Tror att allmänheten har varken stort Tror att advokater har litet förtroende Tror att åklagare eller annan offentlig part har litet förtroende Tror att allmänheten har litet för- 1.3 Påverkan och media m.m. Hur stort förtroende har Du för att domstolarna har förmåga att stå emot påverkan utifrån när de dömer? Advokat/biträdande jurist Varken stort eller litet förtroende Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vad för slags yttre påverkan som Du anser att domstolarna har svårt för att stå emot och vad som Du anser är skälet till att domstolarna har svårt för att stå emot denna yttre påverkan? Påfallande många tror att massmedia påverkar domstolarnas bedömning. Olika förklaringar som anges är strävan efter politisk korrekthet och rädsla för att avvika från förekommande medie- och folkopinioner. Någon skriver att sensationsmakeri i media skapar förväntningar på domstolarna att döma på ett visst sätt. Ett fåtal uppger press från domarens sociala omgivning, t.ex. Rotary- verksamhet, som en påverkande faktor. Några uppger Domstols- verket, domstolschefer och tjänstetillsättningsnämnden som in- direkt påverkande faktorer. Många tycker att det är förståeligt att domarna påverkas av yttre faktorer. Ett fåtal anger att nämnde- männen, men inte juristdomarna kan påverkas. Vissa uppger att domstolen ställer högre beviskrav i medieupp- märksammade mål, men att dessa krav eftersätts i andra mål. Ett antal menar att myndigheter, stora företag och banker ofta uppfat- tas som seriösa och objektiva och att beviskraven för dessa är lägre. Någon anger att det förekommer många förprocessuella kon- takter mellan domstol och åklagare. Många är av uppfattningen att massmedia och folkopinioner på- verkar domstolarna. Några menar att personer med hög status sär- behandlas i domstolarna. Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna har förmåga att stå emot påverkan utifrån när de dömer? Tror att advokater har stort förtroende Tror att åklagare eller annan offentlig part har stort förtroende Tror att allmänheten har stort för- Tror att advokater har varken stort Tror att åklagare eller annan offentlig part har varken stort eller litet för- Tror att allmänheten har varken stort Tror att advokater har litet förtroende Tror att åklagare eller annan offentlig part har litet förtroende Tror att allmänheten har litet för- Hur stort förtroende har Du för att mediernas rapportering stämmer överens med vad som faktiskt har skett under handläggningen i domstolen? Advokat/biträdande jurist Varken stort eller litet förtroende Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vad Du anser är orsaken till att mediernas rapportering inte är saklig och korrekt? Påfallande många skriver att journalister är inkompetenta och sak- nar kunskap om domstolsprocessen och att media inte är intresse- rade av en saklig, neutral och korrekt rapportering. Påfallande många menar att media rapporterar om rättegångar utan att närvara vid hela domstolsförhandlingen eller utan att ha läst domarna. Många menar att media tenderar att enbart lyssna till åklagarens version. En stor andel anger försäljningsintressen, önskan att dramatisera och politiska motiv som skäl till medias bristfälliga rapportering. Några tycker att domstolens bristande motiveringar och avsaknad av förklaringar utöver domskälen är en orsak till att medias rapportering inte är saklig och korrekt. Påfallande många skriver att journalister är inkompetenta, att de saknar kunskap om domstolsprocessen och att media inte är intres- serade av en saklig och korrekt rapportering. Påfallande många menar att media rapporterar om rättegångar utan att närvara vid hela domstolsförhandlingen eller utan att ha läst domarna. Någon tycker att domstolarna bör verka för ett bättre samarbete med media för att ge en korrekt bild av domstolsprocessen. Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att mediernas rapportering stämmer överens med vad som faktiskt har skett under handläggningen i domstolen? Tror att advokater har stort förtroende Tror att åklagare eller annan offentlig part har stort förtroende Tror att allmänheten har stort för- Tror att advokater har varken stort Tror att åklagare eller annan offentlig part har varken stort eller litet för- Tror att allmänheten har varken stort Tror att advokater har litet förtroende Tror att åklagare eller annan offentlig part har litet förtroende Tror att allmänheten har litet för- Hur väl insatt tror Du att allmänheten upplever att den är i domstolarnas roll och uppgift i samhället? Inte särskilt väl insatt Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information jag brukar behöva Advokat/biträdande jurist Stämmer helt och hållet Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vilken information saknar Du? Flera saknar information om vilka som är kallade och vid vilken tid. Andra uppgifter som saknas är huruvida förhör ska äga rum per telefon, information om tidsåtgång, vilken domare som skall ha målet och vilken information som har gått till advokatens huvud- man. Någon saknar information till vittnen om åtalet, tidsperioden och närmare information om gärningsmomenten. Flera saknar information om försvarare och målsägandebiträde, om den tilltalade kallas med erinran, vilka som kallas, vid vilka tider vittnen är kallade samt tidsplaner för huvudförhandlingen. Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information som aktörerna brukar behöva Tror att advokater instämmer helt Tror att åklagare eller annan offentlig Tror att parter och vittnen instämmer Tror att advokater delvis instämmer Tror att åklagare eller annan offentlig Tror att parter och vittnen delvis Tror att advokater knappast Tror att åklagare eller annan offentlig Tror att parter och vittnen knappast Tror att advokater inte instämmer Tror att åklagare eller annan offentlig Tror att parter och vittnen inte Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information som mina huvudmän brukar behöva Advokat/biträdande jurist Stämmer helt och hållet Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vilken information saknar Dina huvudmän? Flera uppger att deras huvudmän har svårt att förstå det byråkra- tiska språket i kallelsen. Begrepp som uppges vara svåra att förstå är svaromål inom viss angiven tid, avgörande i utevaro, föreläg- gande om vite och vad som menas med sammanträde. Andra upp- ger att information saknas om förfarandet i domstolen, rätt till ersättning för inställelse, information om åtalet och vad vittnen ska höras om. Några saknar adress eller vägbeskrivning till domstolen. Några saknar uppgifter om vilka som kallats och om ombud och försvarare är kallade. Några tycker att kallelsen innehåller alldeles för hårda formuleringar. Flera saknar information om medhörning och telefonförhör eller uppgifter om förhandlingens genomförande. Information saknas om vad parterna ska höras om, d.v.s. förhörs- och bevistema samt för vilken åtalspunkt. Några menar att kallelserna ibland anger fel åtalspunkt i förhållande till vad vittnen och målsägande ska höras om. Advokater och åklagare upplever att kallelserna i allt väsentligt innehåller den information som deras huvudmän brukar behöva Tror att åklagare inte Mina huvudmän brukar begripa vad det står i kallelserna, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelsen Advokat/biträdande jurist Stämmer helt och hållet Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vad är det som Dina huvudmän inte förstår i kallelserna? Många uppger att språket i kallelsen är svårt att förstå. Några efterfrågar information om vad som händer om de själva eller mot- parten uteblir och huruvida inställelse är nödvändig. Ett antal tycker att kallelsen är aggressivt formulerad med hot om vite och polishämtning. Några uppger att kallelserna är särskilt svåra att för- stå för människor som inte har svenska som modersmål. Flera sak- nar förklaringar av begrepp som vite, tredskodom, återvinning, laga förfall och delgivning. Ett antal tycker att kallelsen är aggressivt formulerad med hot om vite och polishämtning. Några tycker att språket i kallelserna är formellt och svårt att förstå. Någon menar att det är förvirrande för vittnen när kallelsen uppger en annan åtalspunkt än den som vittnet ska höras om. Parter och vittnen begriper vad som står i kallelsen, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelsen Tror att det stämmer helt och Tror att det delvis stämmer Tror att det knappast stämmer Tror att det inte alls stämmer Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän brukar begripa vad som står i kallelserna, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelserna. Tror att åklagare inte I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av tilltalade? I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning I mycket liten utsträckning I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger brottmål (ordinarie domare, icke ordinarie domare resp. nämndemän). I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av målsägande? I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning I mycket liten utsträckning I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger brottmål (ordinarie domare, icke ordinarie domare resp. nämndemän). I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av kärande? I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning I mycket liten utsträckning I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger tvistemål (ordinarie domare, icke ordinarie domare resp. nämndemän). I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av svarande? I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning I mycket liten utsträckning I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger tvistemål (ordinarie domare, icke ordinarie domare resp. nämndemän). SOU 2008:106 Bilaga 5 I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av enskilda parter i förvaltningsmål? I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning I mycket liten utsträckning I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger förvaltningsmål (ordinarie domare, icke ordinarie domare resp. nämndemän). I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av vittnen? I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning I mycket liten utsträckning 2.2 Kontakt med domstolen