sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — : och Förlagshuset . , M., , L. (2000) Familjecentralen. Framtidens stöd till föräldrar och barn? utvärderar 14/2000. Bakermans-Kranenburg, M.J., van Ijzendoorn, M.H. and Juffer, F. (2003) Less is more: Metaanalyses of sensitivity and attachment interventions in early childhood. Psychological Bulletin,129, s.195–215. Barnhälsovården i län (2008) Epidemiological studies in a local Swedish childhealth database. , J., , S. (2004) Parenting Programmes. What is likely impact on child mental health? in Childhood, s. 88, 99 100. (2002) Elevhälsa. Rapport från enkät- undersökning bland skolsköterskor, skolpsykologer och skol- kuratorer. (2003) Barn- och ungdomspsykiatrin 2002- väntetider och resurser. : (2007) , färdiga, gå! Om de yngsta medborgarna och deras rättigheter. , , , , . (2004) Parenting Stress, Marital Quality, and Child behaviour problems at 7 years. Public Health Nurs. mar–apr 2(2) s.111 21. (2007) Hälsoekonomi för kommunala satsningar på barn och ungdom. En metod för att uppskatta nyttan i förhållande till kostnaden för olika insatser. : Statens folkhälso- institut. Bremberg, S. (2008) Ett barnperspektiv på stöd till föräldrar. Under- lag tillsänt utredningen, daterat . Bremberg S., , Niska J. (2008) Utbildare av utbildare. Kommentarer till delrapporter från metodföreträdare. Öster- sund: . , , V. (2004) Barns sociala relationer och psykiska välbefinnande. I , M., Gähler ,M., Nermo, M. (red) Familj och arbete. Vardagsliv i förändring. (2008) Lika för alla? En studie kring tonårsföräldrar och deras tonåringar i . : Makalösa Föräldrar. (2006) Samspelsbehandling små barn och deras för- äldrar. En utvärdering av samverkans- och mellanvårdsprojektet . : centrum för folkhälsa. Cusinato, M. (1998) Parenting styles and psychopathology. I L'Abate, L (red) Family Psychopathology. The Relational Roots of Dysfunctional Behavior. , I., , K. (2005) Hur ska en bra förälder vara? En studie om hur en grupp 6:e klassare ser på ett gott föräldraskap. C- uppsats i socialt arbete. , , social- och rättsvetenskap. (2006) Förlossningsrelaterad rädsla – en studie av kvin- nors och mäns erfarenheter. Makalösa Föräldrar (2008) 15 åtgärder för bättre hälsa. En rapport om ensamstående föräldrars hälsa. : Maklalösa för- äldrar. (2006) Health economics and feminism: on judging fairness and reform. , hälsa och klinisk medicin. Danermark, B. (2000) Samverkan – himmel eller helvete? En bok om den svåra konsten att samverka. , B., , M., Skånberg, G. (2008) Barnhälsovården. Sta- tistik 2007. : Barnhälsovårdens länsenhet. El-Khouri B., . (2005) Elevers normbrytande beteenden. Resultat års med elever 9 och gymnasiets år 2. Forsknings- och Utvecklingsenheten, stadsledningskontor, 2005:8. , L., Bremberg, S. (2008) Kartläggning av föräldrars erfarenhet och intresse av föräldrastöd. : Statens folk- hälsoinstitut. , H., , I., , U. (2006) Characteristiscs of primiparous women who are not reached by parental education after childbirth in . Acta Pediatrica, vol. 95, s. 1360 1369. Ferrer-Wreder, L., , H., , C. (2005) Framgångs- rika preventionsprogram för barn och unga. (2007) Från nyhet till vardagsnytta. Om imple- menteringens svåra konst. Hedenbro, M. (2006) The family triad the interaction between the child, its mother, and father from birth to the age of . (2005). Pappapusslet- vilka är bitarna och hur får man (2007) Föräldrakraft. En studie av implementering av ett föräldrastödsprogram i , , och . FoU i väst, Rapport 6:2007. (2000) Folkhälsovetenskapligt lexikon. , P. . (2008) . Utvärdering 2007 2008. Kams, P., Seppälä, G. (2007) En jämförande studie av två föräldra- träningsprogram för barn med allvarliga beteendeproblem. Psyko- logexamensuppsats vid , . (2008) Skolbarnsföräldrars behov av stöd i föräldra- skapet. I Sarkadi, A (red) Roligt men krävande – att vara för- älder i . En behovsinventering och kartläggning av föräldrastöd 2008. : Statens folk- hälsoinstitut. Kling Å., . (2006) Komet för föräldrar. En verksamhets- utvärdering av föräldrars deltagande och upplevelse av programmet Komet. Forsknings- och Utvecklingsenheten, stads- ledningskontor 2006:13. Konu A., Rimpelä M., Lintonen T. (2002) Factors associated with schoolchildrens general subjective well-being. Health Educ Res. 17(2) s.155 165. , A., Bremberg, S. (2008) Spridning av nya metoder för för- äldrastöd 2008. , A., Guldbrandsson, K., Bremberg, S. (2006) Spridning av nya metoder för föräldrastöd 2006. Öster- sund: . , , , M., , C. (2008) Barnhälsovård i förändring. , D, , C. (2000) Risk och prognos i socialt arbete med barn. Forskningsmetoder och resultat. (2005) Kärlek och Hälsa, Parbehandling i ett folk- hälsoperspektiv. : för folkhälsovetenskap. Magen, Z. 1994) Good parents: Comparative studies of adolescents perception, Current Psychology, vol .3 (2), s.172–184. , M., Wallby, T. , B. (2008) Barnhälsovården i län. : Barnhälsovårdens läns- avdelning. Meeus W., Ledema, J., Maassen. G., , R. (2005) Separation– individuation revisited: on the interplay of parent–adolescent relations, identity and emotional adjustment in adolescence 28 (1) s. 89 106. Moshuus, G. (2004) En sammenligning av forestillinger om godt foreldreskap blant ungdom och deres foreldre I og . för ungdomsforskning, 4(1) s. 49–66. Myndigheten för skolutveckling, och Social- styrelsen. (2007) Strategi för samverkan kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. (2004) What works in parenting support? A review of the international evidence. Policy research : research Report no 574. , I., Wadeskog, A. (2008) Individen i centrum. Det är bättre att stämma i bäcken än i ån. En sammanfattning av rapporten. ., Wadeskog A. (2008) Individen i centrum. Det är bättre att stämma i bäcken än i ån. Att värdera de ekonomiska kon- sekvenserna av tidiga och samordnade insatser kring barn och unga. (Med stöd från , Idéer för livet). , T., Amlund , K. (2008) Treatment effectiveness of parent management training in : A randomized controlled trial of children with conduct problems. Psychology, 76, s. 607–621. (2001) Gendering family dynamics:the case of and . , I., , L. (2008) Man måste vara stark och kunnig. Föräldrar till yngre barn med utvecklingsstörning berättar om föräldrastöd. Rapport till från en pilotstudie av föräldrars stödbehov. Premberg, Å. (2005) En svans som bara får hänga med: föräldra- utbildning ur manligt perspektiv. Jordemodern, (4), 22 23. barn och ungdomar (2008) Men dom har ju fått det så bra !? (2007) Mamma vann, hon klarade allt! barns upplevelser av föräldrastödsprogrammet Komet. D-uppsats i folkhälso- vetenskap. (2004) När kvinnor och män får barn. (red) (2008) Föräldrastöd i – vad, när och hur? Kartläggning och behovsinventering inför regeringens natio- nella strategi /2010 Underlagsrapport. Sarkadi, A.. (red) Roligt men krävande – att vara förälder i . En behovsinventering och kartläggning av föräldrastöd 2008. Sarkadi, A, , R., Bremberg, S. (2004) Fäders betydelse för barns och ungdomars hälsa. , F. M., Avenevoli. S., Steinberg, L., och , A. (2001) Correspondence among informants on parenting: Preschool children, mothers, and . , 15, 53. , , , K. (2003) : Supporting parents on kids education: a preventive trial to improve disadvantaged childrens life chances by boosting their social functioning and reading skills. (2008) Småbarnsföräldrars behov av stöd. I Sarkadi, A. (red) Roligt men krävande– att vara förälder i . En behovsinventering och kartläggning av föräldrastöd 2008. (2005) Nationell uppföljning av öppen förskola. (2008) Beskrivande data om förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg, skola och vuxenutbildning. (2001) Folkhälsorapport . (2008) Familjecentraler, kartläggning och kunskaps- översikt. (2008) Metoder som används för att förebygga psykisk ohälsa hos barn. En nationell inventering i kommuner och lands- ting. SOU 2000:19 Från dubbla spår till elevhälsa. , och (2004) En samhällsekonomisk modell för prioriteringar som påverkar barns psykiska hälsa. , för obstetrik och gynekologi, i , för barnsjuksköterskor, barnhälsovårds- psykologernas yrkesförening samt (2007) Tidigt föräldrastöd en fördjupad analys av det tidiga föräldrastödet inom mödra- och barnhälsovården. , Forster, M. (2005) En grund för att växa. Forskning om att förebygga beteendeproblem hos barn. : Forsknings- och Utvecklingsenheten. Wallby, T. (2008) Föräldrastöd på BVC -en nationell kartläggning. I Sarkadi, A. (red) Roligt men krävande – att vara förälder i . En behovsinventering och kartläggning av föräldra- stöd 2008. : Statens folkhälso- institut (1995) Do first-year intervention effects endure? Follow-up during toddlerhood of a sample of dutch irritable infants. Child development, vol. 66 (6) s. 1798 1816. (2008) Föräldrars behov av stöd under graviditeten. I Sarkadi, A. (red) Roligt men krävande – att vara förälder i . En behovsinventering och kartläggning av föräldra- stöd 2008. : Statens folkhälso- institut. Väfors , M, Hjern, A (2008) Invandrarföräldrars behov av föräldrastödsinsatser. I Sarkadi, A. (red) Roligt men krävande – att vara förälder i . En behovsinventering och kartläggning av föräldrastöd 2008. , A (2008) En kartläggning av föräldrastödet i mödrahälso- vården. I Sarkadi, A. (red) Roligt men krävande – att vara för- älder i . En behovsinventering och kartläggning av för- äldrastöd 2008. : Statens folkhälso- institut. Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska ta fram ett förslag på en långsiktig nationell strategi för en kvalitetshöjande kompetensuppbyggnad och utveckling av samhällets erbjudande av stöd och hjälp till kvinnor och män i deras föräldraskap. Utredaren ska i detta sammanhang utreda hur samhällets erbjudande om stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap kan förbättras och ytter- ligare utvecklas. En central aspekt i utredningsarbetet ska vara att på såväl regional som lokal nivå utveckla samarbetet och sam- verkan mellan verksamheter och organisationer som har för- äldrar som målgrupp. Utgångspunkten för utredarens förslag ska vara frivillighet. Strategins övergripande mål ska mot denna bak- grund vara att föräldrastöd ska erbjudas kontinuerligt under barnets hela uppväxttid. I uppdraget ingår att ge förslag angå- ende: definition på begreppet föräldrastöd mätbara del- och etappmål insatser för att informera, stödja och hjälpa föräldrar i deras föräldraskap modell för utbildning av utbildare i evidensbaserade metoder berörda aktörer, däribland den ideella sektorn roll- och ansvarsfördelning berörda aktörer emellan uppföljning och utvärdering av del- och etappmål. Uppdraget ska redovisas senaste . beslutade regeringen att överlämna proposi- tionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) till riks- dagen. I enlighet med regeringsförklaringen ligger fokus i propositionen särskilt på åtgärder för barns hälsa och föräldra- stöd. Regeringen slår fast att det generella föräldrastödet och hjälpen bör utvecklas och utvidgas till att omfatta barnets hela uppväxttid samt att de föräldrastödsmetoder som används bör vara evidensbaserade. I betänkandet Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161) uppmärk- sammas bl.a. behovet av ett generellt föräldrastöd under barnets hela uppväxttid, att föräldrar med utländsk bakgrund vars barn ofta möter flera kulturer har särskilda behov av kunskap och att föräldrar med barn med funktionsnedsättning bör erbjudas kompletterande stöd anpassat efter deras behov. Stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap är särskilt viktigt ur folkhälsosynpunkt och utifrån barnets rätt till goda och trygga uppväxtförhållanden. Goda relationer mellan barn och föräldrar ökar möjligheterna till en god hälsa under hela livet. Föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till hans eller hennes bästa. Föräldrarna är också viktiga förebilder för sitt barn. Samhället har en viktig uppgift i att stödja och, när det finns behov, komplettera föräldrarna under barnets hela uppväxt. Ett tidigt och brett generellt föräldrastöd kan förebygga framtida problem hos barnet, både hälsorelaterade och sociala, liksom problem i föräldrarnas parrelation. Utredaren ska ta fram förslag till en långsiktig nationell strategi för en kvalitetshöjande kompetensuppbyggnad och utveckling av samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap. Utredaren ska därvid utreda hur samhällets erbjudande om stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap kan förbättras. I folk- hälsopropositionen anges att det övergripande målet är att alla föräldrar bör få stöd, hjälp och möjlighet till utbildning i den utsträckning som de behöver för att klara vardagen med sitt barn. Vidare anges att föräldrastödet ska erbjudas alla föräldrar med barn . Metoden för att uppnå detta mål ska vara att utveckla samverkan mellan verksamheter och organisationer, ideella som andra, som har föräldrar och/eller barn och ung- domar som målgrupp på regional eller lokal nivå. Utredaren ska definiera begreppet föräldrastöd. Det ska ske efter dialog med representanter från relevanta aktörer (se Sam- arbete och redovisning av uppdraget). En gemensam problem- förståelse är viktig för att samverkan ska kunna fungera. Det är värdefullt med en samsyn om grundläggande begrepp och vad föräldrastödet ska syfta till. Det är därför viktigt att det finns en gemensam teoretisk utgångspunkt. Likaså är det viktigt att ha en kunskapsbas om risk- och skyddsfaktorer och vilka insatser som är verkningsfulla m.m. FN:s konvention om barnets rättigheter () är en gemensam värdegrund att utgå ifrån. Vidare är det viktigt med tydlighet kring målgruppen för samverkan, vilka problem man vill angripa, roller och förvänt- ningar på alla medverkande parter, gränser mellan kompetens- områdena samt samverkansrutiner. Utredaren ska föreslå mätbara del- och etappmål för att nå det övergripande målet. Därutöver ska utredaren föreslå vilka åtgärder som krävs för att nå dessa mål. Slutligen ska utredaren föreslå vilka aktörer som ska ansvara för respektive föreslagen åtgärd. I den delen är det särskilt angeläget att föräldrastödet får en struktur som säkerställer att även ideella och alternativa verk- samhetsformer involveras. Utredarens förslag kan avse vilka former av föräldrastöd som kan erbjudas, hur föräldrastödet ska göras tillgängligt för föräldrar med barn i olika åldrar och vilket ansvar olika aktörer har. Utredaren ska avslutningsvis lämna för- slag på hur, och av vem, strategin kan följas upp och utvärderas. Utgångspunkter i framtagandet av strategin Utredaren ska i arbetet med att ta fram en nationell strategi om föräldrastöd beakta nedan angivna utgångspunkter. Föräldrastödet ska vara frivilligt att ta emot och bygga på föräld- rarnas behov och intresse samt bidra till ett positivt föräldraskap. Det ska vara tillgängligt för såväl mammor som pappor. Inter- net-baserade lösningar kan vara ett sätt att öka tillgängligheten. Stödet ska lämnas av den aktör som är mest lämpad, gärna med ett betydande inslag av ideella aktörer och alternativa verksam- hetsformer. Det är ytterst angeläget att stödet organiseras så att föräldrarna upplever att de får tillgång till ett frivilligt stöd och att de inte blir granskade eller kontrollerade. Föräldrastödet ska utgå från barnets rättigheter och från det gemensamma föräldraskapet och ansvarstagandet. Syftet med föräldrastödet är inte att samhället ska ta över barnets fostran. Tvärtom, syftet är att erbjuda föräldrarna det stöd och den hjälp de kan behöva för att bättre klara av föräldraskapet. Information om barnets rättigheter i olika sammanhang ska vara en viktig del av föräldrastödet, varför även hög barnkompetens fordras av berörda aktörer. Ett barnperspektiv innebär också att barn och unga ska vara delaktiga och ha möjlighet att komma till tals i frågor som berör dem och att deras åsikter ska tillmätas respekt. Utredaren ska därför på så sätt som utredaren finner lämpligt höra och samråda med barn och unga i olika åldrar om hur de ser på föräldrars behov av stöd och hjälp i sitt föräldraskap och hur stödet kan utvecklas. Föräldrastöd ska utformas så att kvinnor och män i lika hög grad ska vilja medverka, antingen individuellt eller i grupp. Det handlar om att utveckla en pedagogiskt inriktad verksamhet som fokuserar på att stödja och utveckla positiva sidor hos föräldrar och som bygger på evidensbaserade metoder som främjar goda relationer mellan föräldrar och barn. Vidare ska stödet utgå från ett helhetsperspektiv, dvs. familjens situation, relationer till andra barn och vuxna, barnets ålder och mognad, uppväxtför- hållanden, skolsituation och fritidssituation, tillgång till kultur och eget skapande, barnets fysiska och psykiska hälsa samt för- hållanden i det omgivande samhället. Dessa förhållanden ska ses i ett sammanhang, där de olika delarna ömsesidigt påverkar var- andra. Frågor om hur parrelationen påverkas och hur den kan utvecklas har en naturlig plats i sammanhanget. I föräldrastödet ska ingå information om barns behov av att få knyta an till sina föräldrar i en lugn, harmonisk och utvecklande miljö. Barnets upplevelse av tilltro till sin egen förmåga, barnets självkänsla och att barn inte ska utsättas för kränkningar är vik- tiga frågor när man ser till barnets psykiska hälsa. Andra hälso- aspekter rör säkerhetsfrågor och åtgärder för att minska antalet barnolycksfall, att barn ska få näringsriktig och varierad kost samt behovet av att främja fysisk aktivitet hos barn och unga. Ett föräldrastöd ska bidra till kunskap om konsekvenserna av våld mot barn, exempelvis konsekvensen av att skaka spädbarn, och motverka såväl hot om som faktiskt våld, psykiskt och fysiskt, samt uppmärksamma föräldrar på att våld mot barn inte är till- låtet. Vissa grupper av föräldrar har särskilda behov Vissa grupper av föräldrar nås i mindre utsträckning än andra av dagens stödinsatser. Det framtida föräldrastödet ska bidra till att väcka intresset även hos föräldrar som från början inte är lika motiverade eller intresserade. Det kan handla om upprepade erbjudanden eller erbjudanden särskilt utformade för att passa vissa grupper av föräldrar. Exempel på sådana är pappa- och mammagrupper, grupper för ensamstående föräldrar och föräld- rar med utländsk bakgrund samt grupper för föräldrar till barn med funktionsnedsättning som bör erbjudas stöd anpassat efter deras behov. Ett föräldrastöd ska skapa möjligheter för föräldrar att utbyta erfarenhet med varandra och ge dem möjlighet att utifrån sina behov skapa nätverk och diskutera på vilket sätt de behöver ett mer utvecklat föräldrastöd. Föräldrarnas kunskap och erfarenhet ska tas tillvara. Öka användningen av evidensbaserade metoder Förebyggande och hälsofrämjande folkhälsoarbete bör vara evidensbaserat. Det innebär att den hjälp och det stöd som erbjuds föräldrar bör bygga på bästa (mest tillförlitliga) kunskap baserat på aktuell forskning och beprövad erfarenhet. Evidens- baserade föräldrastödsmetoder är vanligtvis strukturerade och följer ett utprovat schema eller manual för hur stödet ska genomföras. Det är även viktigt att uppföljning och utvärdering av pågående stödinsatser till föräldrar utvecklas och stimuleras. Utveckla samverkan på regional och lokal nivå Det framtida föräldrastödet ska utgå från befintliga strukturer och resurser på regional och lokal nivå. Samverkan och/eller utbyte av erfarenheter mellan aktörer – i alla sektorer – som har föräldrar som målgrupp ska utvecklas. Samverkan behövs för att undvika att föräldrar och deras barn slussas mellan olika inter och externa verksamheter. Samverkan behövs också för att åstadkomma samtidiga och samordnade insatser från olika verk- samheter som svarar mot föräldrarnas och barnets eller den unges behov. Ett sätt att hantera samverkan är att använda sig av en samordnare, koordinator eller dylikt som kan hålla samman alla kontakter. Ett exempel på en väl fungerande samverkan är familje- centraler eller liknande verksamheter, där mödra- och barna- vårdscentralen samverkar med kommunala verksamheter som förskoleverksamhet, skola, skolbarnsomsorg och socialtjänst samt, i vissa kommuner, med både den privata och den ideella sektorn. har haft regeringens uppdrag att kartlägga familjecentraler och familjecentralsliknande verksamheter samt sammanställa befintliga utvärderingar och rapporter om dessa verksamheter. Rapporten – Kartläggning och kunskapsöversikt (2008-131-16)) utgör ett värdefullt underlag i detta sammanhang. En välfungerande elevhälsa är viktig i arbetet med att före- bygga psykisk ohälsa bland barn och ungdom. Ungdomsmottag- ningarna har även stor betydelse då en stor del av verksamheten ägnas åt stöd och hjälp till ungdomar i deras psykoemotionella utveckling. Förutsättningarna för föräldrars möjligheter att ta del av ett utvecklat familjestöd skiljer sig åt i olika regioner. Tillgången till offentlig och annan service ska vara god i hela landet. Det är angeläget att familjestödet organiseras så att landsbygdens villkor och förutsättningar beaktas. För att bistå utredaren med kunskap om aktuellt föräldrastöd har regeringen uppdragit åt att kartlägga det föräldrastöd som ges inom mödrahälsovården, barnhälso- vården, förskolan och skolan samt att genomföra en behovs- analys av vilket stöd och vilken hjälp i föräldraskapet som föräld- rar efterfrågar. Vidare ska institutet pröva och värdera olika till- vägagångssätt för utbildning av utbildare i olika evidensbaserade föräldrastödsmetoder för relevanta yrkesgrupper i kommuner och landsting. Resultaten från såväl kartläggning, behovsanalys och utbildningsprojekt ska fortlöpande redovisas till utredaren (regeringsbeslut ). Samarbete och redovisning av uppdraget Utredaren ska sträva efter att skapa en öppen dialog och bedriva sitt arbete i nära samarbete med representanter från hälso- och sjukvården däribland mödra- och barnhälsovården, förskoleverk- samheten, skolan och skolbarnsomsorgen, , studie- förbund, frivilligorganisationer och andra viktiga aktörer samt representanter för , , Barn- ombudsmannen, , och Forsk- ningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap. Kommuner och Landsting är en viktig part i sammanhanget. Utredaren ska även på lämpligt sätt samråda med barn och unga. Utredaren ska även, vid behov, inhämta synpunkter från andra relevanta aktörer för att ta fram förslag på konkreta åtgärder. Resultaten av Statens folkhälsoinstituts kartläggning och behovsanalys samt prövning och värdering av olika tillvägagångs- sätt för utbildning av utbildare ska utgöra underlag för utredaren i arbetet med att ta fram strategin för föräldrastöd. Utredaren ska i sitt arbete ta till vara internationella kun- skaper och erfarenheter inom området. och dess grundläggande principer ska utgöra en utgångspunkt i arbetet. Arbetet ska även präglas av ett jämställdhetsperspektiv. All statistik ska vara könsuppdelad om det inte finns särskilda skäl mot detta. Utredaren ska föreslå möjliga stimulansåtgärder avseende för- äldrastöd inom ramen för den folkhälsopolitiska satsningen , i enlighet med propositionen En förnyad folk- hälsopolitik (prop. 2007/08:110). Utredaren ska beräkna de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som läggs fram. Om förslagen innebär kostnadsökningar för stat respektive landsting och kommun ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kom- mittéförordningen (1998:1474). Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om en nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap (S 2008:07) Beslut vid regeringssammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande tillkal- lade äldre- och folkhälsoministern en särskild utredare med upp- drag att ta fram ett förslag på en långsiktig nationell strategi för en kvalitetshöjande kompetensuppbyggnad och utveckling av samhällets erbjudande av stöd och hjälp till kvinnor och män i deras föräldraskap.