sou · GXB338 · 2009-04-24 00:00:00 — Det motsvarar av det totala antalet personer som mottagit hälso- och sjukvård i dessa kommuner. 518 § andra stycket HSL. 618 § tredje stycket HSL. 7Socialstyrelsen, Äldre - vård och omsorg , 2009, s. 25. Äldre och personer med funktionsnedsättning SOU 2009:38 Tabell 12.5 Antal personer som tog emot hälso- och sjukvård vid höstmätningen Till personer som inte * Innefattar även personer som inte är folkbokförda i . Vid sommarmätningen hade, i kommuner med helt eller delat ansvar för hemsjukvård, 3 257 personer tagit emot hälso- och sjukvård i en kommun där de inte var folkbokförda. Det motsvarar av det totala antalet personer som mottagit hälso- och sjukvård i dessa kommuner. Tabell 12.6 Antal personer som tog emot hälso- och sjukvård vid sommarmätningen Till personer som inte * Innefattar även personer som inte är folkbokförda i . Vid en jämförelse mellan mätningarna framgår att det var i princip lika många personer som hade tagit emot hälso- och sjukvård som inte var folkbokförda i kommunen vid båda mättillfällena. Äldre och personer med funktionsnedsättning 12.3.1Sveriges Kommuner och Landstings kartläggning gjorde Kommuner och Landsting (SKL) en kartläggning av omfattningen av hemtjänst och hemsjukvård till personer från en annan kommun eller ett annat land.8 SKL bad kommunerna att föra statistik maj över antalet personer som erhållit bistånd i form av hemtjänst och hemsjukvård samt omfattningen . Kostnaderna för insatserna schablonberäknades efter statistikinsamlingen enligt metoden hemtjänsttimmen. 153 kommuner besvarade enkäten varav 105 uppgav att de hade beviljat hemtjänst till personer från en annan kommun. De kommuner som inte besvarade enkäten förutsattes inte ha fattat några beslut om hemtjänst till personer från en annan kommun. För att bedöma hur betungande verksamheten hade varit sattes insatserna i relation till respektive kommuns invånarantal. Kostnaden för en hemtjänsttimme sattes till . Av de 105 kommunerna hade 47 kommuner en kostnad som var större än per invånare. Av dessa hade 26 en kostnad , sex kommuner , sju kommuner , tre kommuner , två samt en kommun . hade en kostnad på per invånare för hemtjänst till personer från andra kommuner. De sju kommuner som hade störst kostnad för verksamheten var: I enkäten frågades också efter hemsjukvård som givits till personer från en annan kommun. 8 SKL, Cirkulär 2005:109. Äldre och personer med funktionsnedsättning naden för detta uppgick till för hela riket. Verksamheten var således ganska blygsam. SKL:s slutsats var att verksamheten var liten sett ur ett nationellt perspektiv. Det var endast och kommuner som hade en påverkan på organisation och ekonomi. SKL:s socialberedning ansåg inte, mot bakgrund av omfattningen på hemtjänst i en annan kommun, att det fanns anledning att föreslå en ändring av vistelsebegreppet i SoL. genomförde en enkät för att redovisa omfattningen av och kostnaderna för sommarboende i de kommuner som ingår i , dvs. Ale, , , , , , , , , , , och kommuner.9 Frågor ställdes om antal personer som tillfälligt vistas (sommarbor) i kommunen/stadsdelen och som ansökt om respektive fått hemtjänst . Även kommunens/stadsdelens sammanlagda kostnader för tillfällig hemtjänst efterfrågades. Alla kommuner/stadsdelar i regionen besvarade enkäten. De kommuner som hade flest ansökningar var: De sammanlagda kostnaderna för tillfällig hemtjänst i var . Per person som fått hemtjänst blir det . De högsta kostnaderna per person hade: 9 , Hemtjänst sommarboende . Äldre och personer med funktionsnedsättning Med tanke på den begränsade ekonomiska omfattningen och det svaga lagstödet för mellankommunala ersättningar vidtog inga ytterligare åtgärder i frågan. 12.4.1Stöd- och hjälpinsatser enligt socialtjänstlagen under en tillfällig vistelse Enligt 2 kap. 2 § SoL har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver, se avsnitt 6.1.2. Kommunens skyldighet att pröva den enskildes behov av bistånd påverkas inte av vistelsetidens längd utan gäller oavsett om den enskilde är t.ex. på genomresa eller vistas i sitt fritidshus . Regeringsrätten har yttrat sig i frågan om ansvarig kommun för hemtjänstinsatser under sommarvistelse i ett par mål.10 I båda fallen konstateras att det är den kommun där den enskilde vistas under sommarvistelsen som ansvarar för att den enskilde får den hemtjänst som han eller hon behöver. Det var tidigare oklart om den enskilde rent fysiskt var tvungen att vistas i kommunen för att få sin ansökan prövad i sak. Efter ett beslut i Regeringsrätten är det numera klarlagt att den enskilde har rätt att få en ansökan om bistånd i samband med en planerad vistelse i en annan kommun prövad, trots att han eller hon vid ansökningstillfället inte befinner sig i den kommunen.11 10RÅ 84 2:33 II och RÅ 1988 ref. 24. 11RÅ 2008 ref. 18. Äldre och personer med funktionsnedsättning 12.4.2Hemsjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen under en tillfällig vistelse Ett landsting får erbjuda hälso- och sjukvård åt den som är bosatt i ett annat landsting om landstingen kommer överens om det.12 Ett landsting får alltså ge hemsjukvård åt en person som vistas tillfälligt i i samband med t.ex. studier eller semester. Patientens hemlandsting ersätter vårdlandstinget för vården enligt bestämmelserna i för utomlänsvård (riksavtalet). En förutsättning är dock att en överenskommelse om vården träffas med hemlandstinget. Om kommunen har tagit över ansvaret för hemsjukvården är kommunen inte skyldig att erbjuda hemsjukvård till en person som inte är bosatt i kommunen. Genom 18 § andra stycket HSL ges dock kommunen en möjlighet att på frivillig väg erbjuda dem som vistas tillfälligt i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet. Eftersom riksavtalet inte reglerar ersättning för hemsjukvård kan tvister uppkomma mellan kommuner och landsting om betalningsansvaret. Västsvenska Kommunförbundens samorganisation har rekommenderat kommunerna i att följa riksavtalets bestämmelser om betalningsansvar för hemsjukvård som ges i en annan kommun än bosättningskommunen.13 Enligt 2 kap. 2 § SoL är det vistelsekommunen som utreder behovet av hemtjänst, utför insatserna och står för kostnaderna. Den enskilde betalar eventuell avgift till vistelsekommunen. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet tar inte hänsyn till eventuella kostnader för hemtjänst till personer som endast vistas tillfälligt i kommunen. Däremot får kommuner med många fritidshus en kraftig intäktsökning genom den nya fastighetsavgiften. 124 § andra stycket HSL. 13Västsvenska Kommunförbundens samorganisation, Betalningsansvar för hemsjukvård i annan kommun . Äldre och personer med funktionsnedsättning 12.5.1 Avgifter enligt SoL Enligt 8 kap. 2 § SoL får kommunen ta ut skäliga avgifter för hemtjänst enligt de grunder som kommunen bestämmer. Avgiften får tas ut av den kommun som beviljar . Avgiften får inte överstiga kommunens självkostnader. Begreppet självkostnad har samma innebörd som i 8 kap. 3 c § kommunallagen (1991:900). Det innebär att kommunen inte får ta ut högre avgifter än som svarar mot kostnaderna för de tjänster och nyttigheter som kommunen tillhandahåller. Kommunen måste även beakta bestämmelserna i 8 kap. 3-9 §§ SoL, som föreskriver att ett högkostnadsskydd ska gälla för avgifter för äldre- och handikappomsorg i form av en högsta avgift för bl.a. hemtjänst och hälso- och sjukvård. Bestämmelserna syftar till att säkerställa att den som erhåller insatser från äldre- och handikappomsorgen skyddas mot för höga avgifter.14 12.5.2 Det kommunalekonomiska utjämningssystemet Det kommunalekonomiska utjämningssystemet syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting i landet att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig service oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden.15 Systemet består av fem olika delar; inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag, införandebidrag och regleringsbidrag/avgift. Kostnadsutjämningen utjämnar för kostnader som kommunen inte själv kan påverka.16 En grundprincip är att endast utjämna för strukturella skillnader i verksamheter som är obligatoriska för kommunerna och landstingen. Utjämning sker i ett antal delmodeller - däribland äldreomsorg samt hälso- och sjukvård - med hänsyn till åldersstruktur och hälsa, socioekonomi samt geografi.17 Eftersom det kommunalekonomiska utjämningssystemet utgår från antalet folkbokförda invånare i kommunen respektive året före utjämningsåret, tar inte systemet hänsyn till eventuella kostnader för bistånd eller hemsjukvård till personer som endast vistas tillfälligt i kommunen. 14Norström & Thunved, Nya sociallagarna, 2008, s. 194 f. 15Finansdepartementet samt SKL, Kommunalekonomisk utjämning, 2008, s. 5 16Finansdepartementet samt SKL, Kommunalekonomisk utjämning, 2008, s. 16 17SOU 2007:61 s. 36 Äldre och personer med funktionsnedsättning muns kostnader för biståndsinsatser eller hemsjukvård till personer som endast vistas tillfälligt i kommunen beaktas således inte vid kostnadsutjämningen. upphörde den gamla fastighetsskatten att gälla och ersattes av en fastighetsavgift som tillämpas första gången vid taxering. Fastighetsavgiften för småhus kom att bli , dock högst av taxeringsvärdet och för flerbostadshus per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras genom att den räknas upp med inkomstbasbeloppets förändring. Beloppet som ges till kommunerna ska vara finansiellt neutralt första året. Det innebär att det beräknade beloppet på som kommunerna gavs drogs av från det generella statsbidraget. Fördelningen gjordes schablonmässigt genom att dividera den totala avgiftsintäkten med befolkningen som sedan delades ut till kommunerna. Beloppet beräknades till per invånare. Det innebär att fastighetsavgiften som utgår till en kommun inte är enligt formeln (antal fastigheter * avgift) och därmed inte speglar det faktiska förhållandet. Fastighetsavgiften kommer att förändras genom att intäktsförändringen läggs till schablonbeloppet. Eftersom förändringar i fastighetsavgiften tas in via fastighetstaxeringen kommer de första förändringarna få genomslag först . Tills det att kommunerna får de likvida medlen kan de periodisera sina avgiftsförändringar så att de tas med i resultatet för . I förarbetena står att det är angeläget att intäkter och kostnader som hör till redovisningsåret tas med oavsett tidpunkten för betalning (periodisering). Intäkterna för den kommunala fastighetsavgiften har av regeringen uppskattats till 12 060 miljoner kronor19 vilka fördelats mellan kommunerna i ett enhetligt belopp per invånare. 18Avsnittet är hämtat från bilaga 2, fastighetsavgift. 2006/07:1 s. 45 f. Äldre och personer med funktionsnedsättning skett genom att det totala beloppet har fördelats per invånare i riket . Fastighetsavgiften blir då per invånare i respektive kommun. I och med att fastighetsavgiften hålls neutral kommer inga skillnader i fastighetsbestånd eller taxeringsvärden att göra någon skillnad för kommunerna. Det innebär att beräkningen av avgiften till de enskilda kommunerna inte följer de faktiska förhållandena. kommer förändringarna att märkas genom att avräkningen förändras. Det innebär att tillägg/avdrag enbart kommer att göras av den redan lagda summan. Det betyder att om en kommun till följd av höjda taxeringsvärden alternativt tillskott av fastigheter får en ökad avgiftsintäkt kommer ökningen att läggas till den avräkning som beräknades 2008. genomförs en fastighetstaxering av småhus och av flerbostadshus. Efter de senaste årens kraftiga ökning av fastighetspriserna kommer taxeringsvärdena för småhus generellt att öka. Lägg därtill de fastigheter som tillkommit (tillskottet av fastigheter är fastigheter byggda eftersom dessa haft taxeringsfrihet ). Detta innebär att kommunerna generellt kommer att få ett tillskott av sin avgift. Ökningen kommer dock inte kommunerna tillhanda direkt utan först efter det att taxeringen är genomförd och betalas inte ut förrän år 2011.20 Det kan även förekomma att kommuner får en negativ utveckling av fastighetsavgiften. Anledningen till detta är minskade taxeringsvärden och/eller en minskning av fastighetsbestånden.21 SCB har på uppdrag av SKL tagit fram en prognos för att beräkna intäkterna från den nya kommunala fastighetsavgiften. Eftersom småhustaxeringen genomförs kommer kommunernas intäkter öka kraftigt . Främst kommer ökningen att bero på att fastighetsprisernas ökning får genomslag på taxeringsvärdet, men även på tillskottet av nya fastigheter samt indexupp- 2007/08:27 s. 105. 21I direktiven till den parlamentariska kommittén för Översyn av systemet för kommunalekonomisk utjämning (dir. 2008:110) ingår det att beakta konsekvenserna för utjämningssystemet av införandet av en fastighetsavgift. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Äldre och personer med funktionsnedsättning räkningen av avgiften. Eftersom fastighetstaxeringen omfattar småhusfastigheter kommer den kraftigaste ökningen av fastighetsavgiften att ske i de kommuner som har en stor andel småhusfastigheter som hade en avgift . I dessa kommuner blir ökningen av intäkten procentuellt sett högre än i kommuner med en större andel flerbostadshus och småhusfastigheter med en avgift på . Tabell 12.7 Ökning i av kommunernas fastighetsavgift Övriga kommuner, mer än 25 000 inv. 12 500-25 000 inv. mindre än 12 500 inv. De tio kommuner som får den kraftigaste utvecklingen av fastighetsavgiftsintäkterna redovisas i tabellen nedan. I stort beror hela deras ökning på upptaxeringen av småhus. Flera av dem återkommer på listan över kommuner med flest fritidshus per invånare. SOU 2009:38 Äldre och personer med funktionsnedsättning Tabell 12.8 De tio kommuner som får kraftigast utveckling av Ökning i kr/inv. För semesterkommunerna kan konstateras att dessa påverkas positivt av avgiften. I samband med taxeringen som genomförs kommer samtliga kommuner att få ett tillskott per invånare som är högre än snittet för sin kommungrupp med undantag för . Att ökning inte är fullt så stor beror på att kommunen har ett större antal flerbostadshus som inte ökar lika mycket som småhusfastigheterna. Ökningen i procent är generellt mindre vilket beror på att semesterkommunerna har relativt höga taxeringsvärden på småhusfastigheter jämfört med genomsnittet för sin kommungrupp. Detta gäller inte för där ökningen beror på en kraftig ökning från tidigare låga belopp. För innebär taxeringen en ökning av den totala avgiftsintäkten med . Tabell 12.9 Prognosen av fastighetsskattens ökning för småhus i vissa kommuner Ökning kr/inv Äldre och personer med funktionsnedsättning Priserna för fritidsboende har stigit . I SCB:s prisindex för fritidsbostäder har indexet stigit från 205 till 588 . Ökningen har varit kraftigare och det slår igenom i taxeringsvärdena för fritidshus. De kommuner som har flest fritidshus per invånare får en kraftig ökning av fastighetsavgiften. Här finns dock ett visst mörkertal eftersom en del fritidshus kan vara permanent bebodda. De har dock en liten påverkan på bidragsbeloppen. Kommuner med flest fritidshus Antal fritidshus per 100 Särskilt yttrande av experten Utredningens mandat är att tydliggöra skiljelinjerna mellan olika kommuners ansvar enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL. Jag anser att det är olämpligt att lägga in särskilda bestämmelser om evakuering och nödsituationer i socialtjänstlagen. Denna fråga är av helt annan karaktär och kan t.ex. hanteras genom den lag (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap som redan finns. Ansvaret för stora grupper som kommer till en kommun vid en katastrofsituation anser jag ur ekonomisk synvinkel är ett tydligt exempel på ett nationellt ansvar. En sådan syn redovisades också i utredningen av katastrofersättningssystemet till kommunerna (Ds 2007:51). När det gäller vistelsekommunens ansvar utöver akutbistånd för grupper som på grund av ålder och funktionsnedsättning behöver hemtjänst och då önskar det på annan ort än hemkommunen finner jag att den lösning som föreslås är opraktisk ur både ett ekonomiskt och ur ett individperspektiv. Det är lämpligare att bosättningskommunen behåller det ekonomiska ansvaret över sin omsorgstagare och ersätter en eventuell sommarkommun för de timmar hemtjänst den eller en annan anordnare tillhandahåller. Utredningens huvudskäl att klargöra ansvaret och att säkerställa verkställigheten på plats framstår inte som skäl nog att ha flera kommuner ekonomiskt ansvariga för en persons äldreomsorg. Eventuella problem med verkställighet och ansvar på plats måste kunna hanteras i en professionell organisation. Om individen vistas i sommarhuset så avlastas i det ordinarie boendet och det är rimligt att denna kommun tar kostnaden för på annan plats. För individen torde det vara enklare att samordna det med sin ordinarie hemtjänst som känner till personen och som då kan kontakta vistelsekommunens hemtjänst och diskutera den praktiska sidan och individens hjälpbehov. På så sätt behöver heller inga nya avgiftsbeslut fattas och i de flesta fall enbart en mindre behovsutredning göras. Det är principiellt viktigt att de ekonomiska styrsystemen utformas så att ansvaret för verksamhet och ekonomisk kompensation för denna hänger ihop. På samma sätt som kommunen har ekonomiskt ansvar och ersätter utförandekommunen då ungdomar går i gymnasieskolan i en annan kommun är det rimligt att bosättningskommunen har ekonomiskt ansvar för de individer som behöver hemtjänst och får det t.ex. i sommarstugan i en annan kommun. Ur ekonomiskt perspektiv är frågan om hemtjänst i annan än bosättningskommunen dock fortfarande av mycket marginell betydelse. Omsorgskostnaderna i annan än bosättningskommunen är förhållandevis små, även i de s.k. sommarkommunerna. 1971:30 Lag om allmänna förvaltningsdomstolar m.m. 1979/80:1 Om . Del A. Prop. 1985/86:80 Om ny förvaltningslag. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. 2001/02:184 Extraordinära händelser i kommuner och landsting. 2002/03:53 Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. Prop. 2004/05:136 Stärkt skydd för ensamkommande barn. 2005/06:46 Mottagande av ensamkommande barn. 2005/06:138 Personsäkerhet. 2006/07:1 Budgetpropositionen 2008. Förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. 2007/08:27 Avskaffad statlig fastighetsskatt, m.m. 2008/09:160 Samordnad och tydlig tillsyn av . SOU 1950:11 Utredning och förslag om lag om socialhjälp m.m. SOU 1974:39 Socialvården. Mål och medel. SOU 1977:40 Socialtjänst och socialförsäkringstillägg. Lagar och motiv. SOU 1986:19 Aktuella socialtjänstfrågor. Delbetänkande från Socialberedningen. SOU 1993:30 Rätten till bistånd inom . SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag. SOU 2005:34 och den fria rörligheten. Betänkande från utredningen om och den fria rörligheten. SOU 2006:65 Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldutsatta kvinnor. Betänkande från Utredningen om stöd till våldutsatta kvinnor. SOU 2007:61 Deluppföljning 2 av den kommunalekonomiska utjämningen - med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. Slutbetänkande av uppföljning av utjämningssystemet. SOU 2008:15 LOV att välja - Lag Om Valfrihetssystem. SOU 2008:23 Konsulär katastrofinsats. Betänkande av – Kommittén om statens ansvar vid katastrofer utomlands. SOU 2008:77 Möjlighet att leva som andra. SOU 2008:81 Stalkning – ett allvarligt brott. Ds 2007:51 Ersättningssystem i samverkan - hantering av kommunernas kostnader i samband med naturkatastrofer, m.m. Dir. 2008:110 Översyn av systemet för kommunalekonomisk utjämning. Dir. 2007:123 Folkbokföringen . Förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000. Regeringens skrivelse 2007/08:39 Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. , Våld mot kvinnor i nära relationer. En kartläggning, Rapport 2002:14, tryckeri, 2002. , Stalkning i . Omfattning och åtgärder, Rapport 2006:3, , 2006. , Utvecklingen av dödligt våld mot kvinnor i nära relationer, Rapport 2007:6, , 2007. , Otillåten påverkan mot brottsoffer och vittnen. Om ungdomsbrott, relationsvåld och organiserad brottslighet, Rapport 2008:8, , 2008. , Den officiella kriminalstatistiken , Rapport 2008:17, , 2008. , Brottsutvecklingen i fram , Rapport 2008:23, , 2008. samt Kommuner och Landsting, En informationsskrift om utjämningssystemet för kommuner och landsting , , Klippan, 2008. Grönwall, L., . & Nasenius, J. mål och medel. om , 3 uppl. Förlagshuset , 1991. , Hemtjänst sommarboende. & Stjernqvist U. Våldsamt lika och olika – Om våld i samkönade parrelationer, Rapport nr 36, , , 2005. , Riktlinjer för ärendehantering avseende hemlösa mellan kommunerna i , rekommendation . i län och kommun, När man krockar - ett handläggningsstöd för om hedersrelaterat våld och generationskonflikter kring traditioner, seder och bruk, offset, . , och Kommuner och Landsting, Ett gemensamt ansvar för ensamkommande barn och ungdomar, 2008. & Thunved, A. Med kommentarer, lagar och förordningar som de lyder , 21 uppl. , Patriarkalt våld som hot mot mänsklig säkerhet, EO-Print 2005. och , Förbättringar i mottagandet av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare (s.k. ensamkommande barn). Redovisning av regeringsuppdrag, 2002. , Ekonomiskt bistånd – Stöd för rättstillämpning och handläggning, , 2003. , När mamma blir slagen. Att hjälpa barn som levt med våld i familjen, 2005. , Stärkt skydd för ensamkommande barn, Meddelandeblad, . , Handläggning inom av ärenden då barn med hemvist i söker hjälp hos svenska utlandsmyndigheter, Meddelandeblad och reviderat . , Hemlöshet i . Omfattning och karaktär, 2006. , Handläggning och dokumentation inom , , , 2006. , Om barnet behöver ny vårdnadshavare, , , 2006. , Frihet och ansvar. En undersökning om gymnasieungdomars upplevda frihet att själva bestämma över sina liv, 2007. , Evakueringen av svenskar från , Observatörsstudier i samband med kriget i , 92, , 2008. , Äldre – vård och omsorg . Kommunala insatser enligt socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårdslagen, 2009. , Krisberedskap inom område, Vägledning för planering, Preliminär version . , Beskrivning av befolkning 2006, SCB-Tryck , 2007. , Tabeller över befolkning 2007, SCB-Tryck , 2008. , Riktlinjer för ärendeansvar mellan stadsdelsnämnderna, antagna i kommunstyrelsen . , Biståndsrätten i rättspraxis – analys och konsekvenser i ett kommunalt perspektiv, Svenska Kommunförbundets förlag, 1990. Kommuner och Landsting, Hemtjänst vid semestervistelse, Cirkulär 2005:109. Kommuner och Landsting, Hemtjänsttimmen - vad kostar direkt brukartid?, 2007. Västsvenska Kommunförbundens samorganisation, Betalningsansvar för hemsjukvård i annan kommun, . Utredning om vistelsebegreppet i socialtjänstlagen i vissa situationer Utredaren ska se över relevanta bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453, SoL) när det gäller vistelsebegreppet och lämna förslag till de förändringar som bedöms nödvändiga. Utredaren ska ta ställning till -hur ansvarsfördelningen mellan kommuner kan förtydligas när det gäller enskilda personers vistelse i annan kommun än hemkommunen, -vilken kommun som ska ha ansvar enligt SoL för svenska medborgare som saknar hemvist i men vistas här, -på vilket sätt kommunerna kan påverkas att i ökad utsträckning ta emot våldsutsatta kvinnor och barn och andra grupper som av säkerhetsskäl måste flytta till en annan kommun, -hur ansvarsfördelningen ska se ut mellan kommuner när det gäller ensamkommande barn som beviljats uppehållstillstånd, -vilken kommun som ska ha ansvar för personer som är hemlösa och som ibland rör sig mellan olika kommuner, samt