sou · GXB333 · 2009-04-09 00:00:00 — Analysen måste således ske mot bakgrund av att EG-rättens utveckling innebär att skatteincitament inte kan begränsas till riskkapitalinvesteringar i , utan troligen även måste omfatta gränsöverskridande situationer. De förslag på skatteincitament som lämnas ska utformas mot bakgrund av att det är ett övergripande mål att värna den svenska skattebasen. Utredaren ska därför inventera och värdera de olika risker för skattebortfall till följd av EG-rättens inverkan som är förknippade med de olika åtgärder som övervägs. Vid utformningen av de förslag som lämnas ska utredaren beakta och analysera riskerna med skattekrediter som innebär att det allmännas skattefordran direkt eller indirekt riskerar att förloras om den skattskyldige lämnar svensk beskattningsjurisdiktion, liksom de skatteadministrativa problem som finns när en sådan skattefordran ska bevakas . Detta innebär att om ett förslag som går ut på att införa etableringskonton lämnas, ska frågan om möjligheten att kontrollera att behållningen faktiskt beskattas belysas. När det gäller uppskov med kapitalvinstbeskattningen ska utredaren analysera möjligheter att kontrollera och beskatta den slutliga vinsten, om uppskov med kapitalvinstbeskattning – med hänsyn till EG-rätten – även måste omfatta investeringar i utländska onoterade bolag, liksom möjligheterna att bevaka och beskatta uppskov som lämnas till enskilda som flyttar ut från . I fråga om ett s.k. riskkapitalavdrag är det – baserat på utvecklingen inom det skatterättsliga området inom EU – troligt att det 327 Bilaga 1 SOU 2009:33 328 inte är möjligt att begränsa investeringarna till svenska bolag eller bolag som bedriver näringsverksamhet i . Det finns en risk att riskkapital i sådant fall kommer att användas för att stimulera företagande och eventuell sysselsättningsökning utanför gränser med hjälp av svenska skattemedel. Utredaren bör särskilt beakta den omständigheten vid bedömningen av om ett riskkapitalavdrag bör införas. Om regler i form av Annell-avdrag övervägs, ska dessa utformas så att de är förenliga med EG-rätten. När det gäller Annell-avdraget bör vidare beaktas att nyemitterat kapital också medför att gränsbeloppet vid 3:12-beskattningen blir högre. Den sammanlagda beskattningen inom 3:12-området får dock inte påverkas. Uppdraget omfattar även en analys av förenligheten med reglerna om statsstöd avseende de olika skatteincitament som utredaren ska inrikta sig på. Vid denna bedömning ska utredaren bl.a. beakta de riktlinjer som Europeiska kommissionen har utfärdat för stöd i form av riskkapital (se gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag, 2006/C 194/02). Utgångspunkten för uppdraget är att de lösningar som föreslås, om möjligt, ska utformas så att de inte utgör statsstöd. Till den del lämnade förslag medför negativa offentligfinansiella effekter, ska utredaren föreslå finansiering av förslagen enligt gällande finansieringsprinciper. Vidare ska förslagens påverkan på den administrativa bördan för både företag och myndigheter redovisas. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av statliga finansieringsåtgärder för nya, små och medelstora företag. I den utredarens uppdrag ingår bl.a. att analysera hur dagens statliga finansieringsinsatser samverkar. Utredaren ska bedriva arbetet i nära samarbete med den utredaren. Vidare står det utredaren fritt att samråda med andra intressenter. Uppdraget ska redovisas . Bilaga 2 Statistiska uppgifter om företagande Nyföretagandet i Nyföretagandet i har ökat under de senaste åren.1 Tabell 1 Antal nystartade företag 1998-2007 efter branschgrupp 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Jordbruk, skogsbruk och fiske - - - - - - - - - 1 995 Tillverkning och dyl 2 718 2 844 2 767 2 478 2 477 2 599 2 926 2 921 2 511 3 012 Byggverksamhet 2 803 3 291 3 525 3 344 3 421 3 400 4 405 5 078 5 067 6 262 Varuhandel, reparationer samt restau rang- och hotellrörelse 8 610 7 844 7 510 6 901 7 350 7 493 9 202 10 Transport och kommunika tion 1 338 1 405 1 601 1 489 1 416 1 363 1 350 1 483 1 518 1 999 Finansiell verksamhet och andra företagstjänster exkl. fastighetstjänster 11 949 13 471 15 635 13 766 14 602 13 581 14 939 14 815 15 391 18 896 Fastighetstjänster - - - - - - - - - 2 169 Utbildning, hälso- och sjukvård, andra sam hälleliga och personliga tjänster 6 619 6 962 7 707 7 540 8 081 7 977 8 971 9 587 10 801 13 569 Samtliga 34 2009, , s. 55. Statistiska uppgifter SOU 2009:33 Tabellen visar en ökning 2007 med jämfört med , även om företagen inom branschgrupperna jord- och skogsbruk och fiske samt fastighetstjänster inte beaktas.2 Enligt ITPS måste förändringen tolkas med försiktighet, eftersom underlaget för mätningen ändrats, bl.a. ingår för företag som både startats och avvecklats under året.3 Det ska också sägas att det i statistiken över nya företag görs skillnad mellan sådana som är nyregistrerade (i Näringslivsregister) och sådana som nystartade. Ett företag definieras som nystartat när verksamheten är helt nystartad eller när verksamheten har återupptagits efter att ha varit vilande . Företaget definieras även som nystartat när företagaren startar eget med en verksamhet denne tidigare haft som anställd. När det gäller att avgöra om ett företag är nystartat eller inte är verksamheten det centrala. Det räcker alltså inte med en nyregistrering i Näringslivsregister för att ett företag ska räknas som nystartat. I statistiken över nystartade företag ingår därför exempelvis inte företag som har genomgått ägarbyten, ändringar av juridisk form eller andra ombildningar. Dessa kan däremot ingå i statistiken för nyregistrerade företag.4 2 De två branschgrupperna är inte redovisade här för år , varför vi inte tar med dem i jämförelsen mellan . 3 Nyföretagandet i och 2007, ITPS, S2008:006, s. 3. 4 Nyföretagandet i och 2007, s. 5. SOU 2009:33 Statistiska uppgifter Tabell 2 Antal nystartade företag 2007 efter branschgrupp och juridisk form Enskild näringsidkare Handels- och kommanditbolag m.fl. Aktiebolag , skogsbruk och fiske 1 703 129 136 1 996 Tillverkning och dyl 2 Byggverksamhet 4 510 392 1 359 6 261 Varuhandel, reparationer samt restaurang- och hotellrörelse 6 125 1 694 2 806 10 625 Transport och kommunikation 1 219 138 643 2 000 Finansiell verksamhet och andra företagstjänster exkl. fastighetstjänster 12 067 1 602 5 227 18 896 Fastighetstjänster 709 167 1 293 2 169 Utbildning, hälso och sjukvård, andra samhälleliga och personliga tjänster 11 308 1 061 1 199 13 568 Samtliga 39 739 5 469 13 319 58 526 Av tabellen ovan framgår att av de nya företagen , inklusive jord och skogsbruk och fiske samt fastighetstjänster, startades som enskild näringsverksamhet, som aktiebolag och resterande som handels- eller kommanditbolag. startades av de nya företagen som aktiebolag.5 Vad gäller nystartade aktiebolag kan antas att det i en del fall är fråga om ombildning av verksamhet som tidigare bedrivits som enskild näringsverksamhet. Utredningen har hämtat in uppgifter från om antal fysiska personer som har använt deklarationsbilagan N1/N2 5 Nyföretagandet i och 2007, s. 3 och s. 35. Statistiska uppgifter SOU 2009:33 (enskild näringsverksamhet) vid ett taxeringsår för att taxeringsåret därpå ha bytt till bilagan K10 (kvalificerade andelar i fåmansföretag). I statistiken ingår några personer, som inte bildat om sin enskilda näringsverksamhet till aktiebolag utan haft en jordbruksfastighet eller liknande som sålts och därefter har startat en helt annan verksamhet i bolagsform. Det exakta antalet sådana personer är svårt att uppskatta. Vid stickprov i materialet framkom att sex av tio var rena ombildningar, två hade haft helt annan verksamhet i enskild firma än vad aktiebolaget har och två saknade beskrivning av den enskilda firman. Taxeringsåren 2004-2005 2005-2006 2006-2007 2007-2008 Antal personer 616 921 663 890 Rent allmänt kan beträffande företagandet i sägas att tjänstesektorns betydelse har ökat och har numera en klart dominerande ställning.6 har antalet sysselsatta ökat inom små och medelstora företag som antalet sysselsatta minskat inom stora företag.7 En del av de tidigare anställda har således övergått till att bedriva verksamhet i eget bolag eller i enskild näringsverksamhet. Det förekommer vid sådan övergång från anställning till egen verksamhet att man har sin tidigare arbetsgivare som ensam uppdragsgivare. I ett sådant fall har naturligtvis ingen sysselsättningsökning ägt rum. Nyföretagandet har ökat främst hos kvinnor och personer med utländsk bakgrund.8 Företagens antal och storlek Enligt SCB:s företagsregister finns det i cirka 960 000 aktiva företag, inklusive enskild näringsverksamhet. Med aktiva företag avses företag som är arbetsgivarregistrerade, registrerade till mervärdesskatt eller har F-skattebevis. av dessa utgörs av aktiebolag. av aktiebolagen har högst nio anställda, och har en omsättning som understiger . 6 2008, , s. 63. 7 2008, s. 14 ff. 8 2008, s. 56. SOU 2009:33 Statistiska uppgifter Överlevnadsgraden Av uppgifter från ITPS framgår att av de drygt 36 400 företag som startade var , dvs. , cirka 24 500 fortfarande verksamma (). Överlevnadsgraden har ökat successivt . Som jämförelse kan nämnas att för företag startade var överlevnadsgraden . Med att företagen är verksamma anses att de fortgår som tidigare, fortgår i ny juridisk form, fortgår men med ändrade ägarförhållanden eller har slagits samman med annat företag. Av de 36 400 företagen startades som enskild näringsverksamhet, som aktiebolag och resterande som handels- eller kommanditbolag. Överlevnadsgraden för aktiebolagen var , vilket var högre än för övriga juridiska former.9 Tillväxt bland nystartade företag Enligt kan av de aktiebolag som startades och som fanns kvar definieras som tillväxtföretag. Av handels- och kommanditbolag respektive enskilda näringsidkare kan klassificeras som tillväxtföretag. avses företag som hade en omsättning på eller hade minst två personer sysselsatta på heltid eller där företagaren hade uppgivit både att företagets lönsamhet är god och att företaget går att leva på. Jämfört med företag startade och verksamma hade andelen tillväxtföretag bland enskilda näringsidkare stigit något och var så gott som oförändrad bland aktiebolag. Vid undersökningen uppgav av företrädarna för de fortsatt verksamma företag som hade startats att de gärna skulle låta företaget förbli litet, även om det skulle finnas möjlighet att växa. uppgav att de gärna ökade företagets lån för att göra det möjligt för företaget att växa. En lika stor andel av företagarna uppgav att gärna skulle ta in nya delägare för att göra det möjligt för företaget att växa. var positivt eller mycket positivt inställda till att ta in fler anställda om de såg en möjlighet att öka företagets försäljning.10 På frågan i vilken 9 Uppföljning av nystartade företag – efter start, ITPS, S2008:001, s. 6 ff. 10 Uppföljning av nystartade företag – efter start, s. 32. Statistiska uppgifter SOU 2009:33 334 utsträckning olika faktorer utgjorde hinder för företagets tillväxtmöjligheter angavs konkurrensen i branschen, begränsningar i företagets lönsamhet, myndighetsregler och begränsad tillgång till lämplig arbetskraft som de största hindren. av de svarande angav att begränsad tillgång på externt ägarkapital eller lån utgjorde mycket stora hinder. Flera svarsalternativ var möjliga i undersökningen.11 Konkurser –2007 minskade antalet företagskonkurser med sju, elva, . ökade emellertid antalet konkurser . Antalet anställda som berördes av konkurs ökade jämfört med det föregående året.12 11 Uppföljning av nystartade företag – efter start, s. 37 f. 12 Konkurser och offentliga ackord 2008, ITPS, S2009:001, s. 2. Bilaga 3 Statistik om nyemissioner I denna bilaga redovisas från inhämtad statistik om nyemissioner. Tabell 1 Aktiekapital för de bolag som gjort nyemissioner under respektive år År Typ av bolag vid Aktiekapital vid Antal bolag 2006 PRIV 6 887 592 184 22 064 357 265 4 157 2006 PUBL 31 815 690 788 39 390 133 279 405 2007 PRIV 7 009 867 PUBL 32 792 594 777 38 253 064 927 433 2008 PRIV 14 739 287 837 32 772 441 322 4 315 2008 PUBL 53 656 268 134 59 562 578 025 357 Källa: . Beskrivning av tabellen ovan. Objekt: aktiebolag, både publika och privata Population: alla aktiebolag i –2008 som gjort emissioner Variabler: aktiekapital: aktiekapital vid och vid respektive år hos de bolag för vilka registrerats nyemissioner antal bolag: antal bolag som gjort emissioner (fond- eller nyemissioner) 335 Bilaga 3 SOU 2009:33 Redovisningsgrupper: Åren 2006–2008 Typ av bolag: PRIV = privat aktiebolag, PUBL = publikt aktiebolag 2 Nyemission och fondemission, verkligt belopp samt inklusive överkurs, i kronor År Typ av bolag av emission Verkligt belopp Totalt belopp, dvs. verkligt belopp inklusive överkurs 2006 PRIV ÖKFO 1 610 491 019 1 610 491 019 2006 PRIV ÖKNY 13 902 253 519 79 531 324 338 2006 PUBL ÖKFO 4 286 330 604 4 286 330 604 2006 PUBL ÖKNY 4 843 203 946 41 889 104 441 2007 PRIV ÖKFO 2 825 850 761 2 825 850 761 2007 PRIV ÖKNY 14 177 734 499 243 104 193 857 2007 PUBL ÖKFO 5 494 816 654 5 494 816 654 2007 PUBL ÖKNY 5 260 795 099 49 551 379 168 2008 PRIV ÖKFO 1 456 257 241 1 456 257 241 2008 PRIV ÖKNY 17 415 969 927 141 PUBL ÖKFO 2 500 518 102 2 500 518 102 2008 PUBL ÖKNY 6 683 278 345 36 365 010 550 Källa: . Beskrivning av tabellen ovan. Objekt: aktiebolag, både publika och privata Population: alla aktiebolag registrerade hos till 2008 Variabler: Verkligt belopp: det belopp som emissionen ökat bolagets aktiekapital med (bundet aktiekapital) Totalt belopp, dvs. verkligt belopp inklusive överkurs: det totala belopp som tillförts (verkligt belopp plus överkursfond/fritt eget kapital) 336 SOU 2009:33 Bilaga 3 337 Redovisningsgrupper: Åren 2006–2008 Typ av bolag: PRIV = privat aktiebolag, PUBL = publikt aktiebolag av emission: ÖKFO = fondemission, ÖKNY = nyemission Bilaga 4 Statistik om lagerbolag I denna bilaga redovisas från inhämtad statistik om registreringar av nya aktiebolag och s.k. lagerbolag. Tabell 1 Registrerade aktiebolag (lagerbolag och aktiebolag) År Månad 2004 2005 2006 2007 2008 2009 För ändring 1 916 1 964 2 275 3 340 3 358 2 345 1 420 1 225 1 120 2 257 1 515 . -32,Mars 2 . -28,April 3 080 1 235 1 873 1 555 2 675 . Maj 798 1 377 2 007 1 915 1 915 . Juni 980 1 236 1 568 1 927 1 321 . -31,858 1 609 1 473 2 442 2 549 . 1 174 958 2 057 1 469 1 658 . 1 704 1 615 1 912 2 210 1 788 . -19,2 140 2 157 2 080 2 202 1 901 . -13,1 881 3 271 2 544 3 650 2 783 . -23,2 269 3 253 2 468 2 759 3484 . 20 269 21 755 23 676 28 519 26 948 2 345 -5,Källa: . Tabellen ovan visar det totala antalet registrerade nya aktiebolag, dvs. vanliga bolag och lagerbolag. Bilaga 4 SOU 2009:33 Tabell2 Nyregistrerade lagerbolag 2004 2005 2006 2007 2008 2009 För ändring 1 389 1 337 1 728 2 549 2 580 1 800 Februari 809 660 692 1 509 787 - -47,Mars 1 453 1 277 1 643 1 968 1 235 - -37,April 2 513 634 1 416 994 1 800 - Maj 390 799 1 484 1 136 1 119 - -1,Juni 533 728 1 - -50,625 1 346 1 239 1 987 1 926 - -3,Augusti 806 523 1 614 858 986 - 1 199 975 1 339 1 506 1 023 - -32,1 590 1 520 1 489 1 389 1 075 - -22,1 231 2 501 1 931 2 817 1 950 - -30,1 635 2 401 1 740 1 812 2 399 - 14 173 14 701 17 356 19 709 17 467 1 800 -11,Källa: . Tabellen visar hur många lagerbolag som har registrerats. SOU 2009:33 Bilaga 4 341 Tabell3 Ombildade lagerbolag 2004 2005 2006 2007 2008 2009 För ändring Januari 788 1 578 2 323 2 072 2 602 2 563 1 075 1 208 1 592 1 797 1 849 . Mars 1 206 981 1 650 1 709 1 527 . -10,April 1 265 1 190 1 . Maj 924 1 091 1 475 1 865 1 665 . -10,Juni 1 101 923 1 633 1 666 1 327 . -20,456 605 840 966 1 064 . Augusti 860 924 1 236 1 352 1 118 . -17,1 489 1 275 1 693 1 689 1 349 . -20,1 401 1 118 1 667 1 715 1 339 . -21,1 358 1 333 1 285 1 599 1 238 . -22,1 269 1 281 1 110 1 463 1 329 . -9,13 192 13 507 17 574 19 184 18 073 2 563 -5,Källa: . Tabellen visar antal bolag som har ombildats från lagerbolag till aktiva bolag, dvs. sådana bolag som efter försäljning har registrerats för köparens verksamhet. Bilaga 5 Riskkapitalavdraget I denna bilaga redovisas bakgrunden till och utformningen av de bestämmelser som gällde för riskkapitalavdraget. Riskkapitalavdraget var en skattelättnad som var i kraft . I bilagan redovisas även resultatet av den utvärdering som gjorde 1998 av riskkapitalavdraget. I bilagan tas också i korthet upp synpunkter på riskkapitalavdraget som framfördes i Småföretagsdelegationens rapport . Sammanfattning har tidigare haft ett system med riskkapitalavdrag. Regelsystemet innebar att fysiska personer som förvärvade aktier i onoterade bolag genom nyemission under kunde få en skattereduktion av investeringar , dvs. , under taxeringsåren 1997 och 1998. Systemet innebar således en lättnad på ägarnivån. Reglerna var förenade med ett flertal krav, bland annat avseende företagens verksamhet, tillgångar och investeringsinriktning. Det fanns också krav på att investeraren skulle behålla aktierna efter investeringen samt att bolaget inte fick börsnoteras efter investeringen. Vidare skulle bolaget vara svenskt eller hemmahörande i ett annat land inom EU samt driva näringsverksamhet från ett fast driftställe i . Om kraven inte uppfylldes blev investeraren skyldig att betala tillbaka det tillgodoförda beloppet och ett särskilt tillägg (av det återbetalade beloppet). Riskkapitalavdraget var en tillfällig åtgärd och avskaffades i samband med att skattelättnader i ägarbeskattningen för onoterade företag antogs med verkan års taxering. Systemet användes inte i den omfattning som hade förväntats vid införandet. Detta berodde bl.a. på att regelsystemet ansågs dels 343 Bilaga 5 SOU 2009:33 vara för krångligt, dels innehålla för långtgående krav på såväl företag som privatpersoner. Bakgrund och syfte I två promemorior som lämnades till gavs förslag på hur statliga stimulanser för att förbättra tillgången på riskvilligt kapital till vissa mindre företag skulle kunna utformas.1 lämnades uppdrag till en särskild utredare som i en promemoria redovisade sitt förslag på utformning av ett system för riskkapitalavdrag.2 Regeringens förslag på ett regelverk för riskkapitalavdrag byggde promemoria men skilde sig på flera punkter från förslagen i denna. beslutade att införa det av regeringen föreslagna systemet med riskkapitalavdrag, lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. Motivet till lagstiftningen var att stimulera små och medelstora aktiebolags försörjning med riskkapital. Det skulle också vara ett sätt att underlätta etablering av nya bolag.3 Systemet var ursprungligen avsett att omfatta aktieköp men kom till följd av senare riksdagsbeslut att tidsbegränsas till att enbart avse aktieförvärv gjorda under 1996.4 Det var alltså redan från början tänkt att vara en tillfällig lösning i avvaktan på att problemen kring de små och medelstora företagens kapitalförsörjning skulle få en permanent lösning.5 Slopandet av riskkapitalavdraget tidigarelades i samband med att de s.k. lättnadsreglerna infördes från och med . Lättnadsreglerna innebar en partiell skattefrihet för fysiska personer för utdelning och vinster på aktier i onoterade aktiebolag.6 1 Projektkapitalfonder. Förslag till skattestimulanser för att främja nya kunskaps- och teknikintensiva företags riskkapitalförsörjning, , dnr Fi 92/1179, och Startkapital. Förslag till stimulans av riskkapitalförsörjningen i teknikintensiva projekt, , dnr Fi 92/3292. En modell för skattelättnader vid satsningar i små industriföretag, dnr Fi 93/13669. 1995/96:109, s. 45. 4 SFS 1996:1614. 1995/96:SkU20, s. 43. 1995/96:222, s. 4.10, och prop. 1996/97:45, s. 52. SOU 2009:33 Bilaga 5 Utformningen av riskkapitalavdraget Lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar redovisas i den lydelse som lagen hade vid upphävandet, dvs. med begränsning till förvärv . Några andra ändringar i sak gjordes inte i lagen. Inledning En av de viktigaste skillnaderna mellan utformningen av lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar och den promemoria föreslagna utformningen var att lagen innebar en definitiv skattelättnad och inte bara en skattekredit. Bakgrunden till detta var dels förenklingsskäl och dels den begränsade tid som systemet skulle gälla.7 Förslaget i promemorian om ett avdragssystem där anskaffningskostnaden för de aktier som omfattades av avdraget skulle bestämmas till noll kr vid försäljningen ansågs föra med sig betydande kontrollproblem för skattemyndigheterna och dessutom innebära en alltför liten stimulanseffekt.8 Reglerna i lagen innebar att om investeringen blev en förlustaffär stod staten för sammanlagt av förlusten (skattereduktion och kvoterat förlustavdrag). Om investeringen blev en framgång fick investeraren behålla av aktievinsten. Vid tillämpningen av 3:12-reglerna utgjorde hela anskaffningskostnaden utan avräkning för skattereduktionen underlag för beräkningen av det kapitalbeskattade utrymmet.9 Vid utformningen ansågs det ur samhällsekonomisk synvinkel viktigt att förhindra att subventionen blev för stor. I annat fall skulle detta kunna leda till lägre avkastningskrav i små och medelstora företag och i sin tur en samhällsekonomisk kostnad genom att sådana projekt som på en fungerande kapitalmarknad skulle ha förkastats genomfördes. Det uppställdes flera krav kring riskkapitalavdraget för att se till att investeringarna användes i verklig produktion; antingen genom att bolagen investerade medlen i tillgångar i produktionen eller använde dem till löpande kostnader i densamma. Det ansågs även nödvändigt med regler som uteslöt 7 Prop. 1995/96:109, s. 49. 1995/96:109, s. 52 f. 9 , ,Skattelättnader för riskkapital, , 1995, s. 730. Bilaga 5 SOU 2009:33 finansiering av finansiella tillgångar, leasingprojekt och temporära kapitaltillskott utan realekonomisk effekt.10 Förvärv av nyemitterade aktier Skattereduktionen medgavs fysiska personer som mot betalning i pengar förvärvade nyemitterade aktier.11 Full betalning måste ha skett för aktierna. S.k. apportegendom godtogs däremot inte.12 Något krav på att hela emissionsbeloppet skulle öka aktiekapitalet fanns inte. Om emissionen skedde till överkurs fick också den del av likviden som tillfördes reservfonden inräknas i underlaget för skattereduktionen.13 Förvärv av andra värdepapper som bolag kunde ge ut medförde inte någon rätt till skattereduktion. Med hänsyn till syftet sades det vara naturligt att stimulansen förbehölls satsningar som på ett direkt sätt tillförde bolaget nytt eget kapital.14 Underlaget för skattereduktionen omfattade betalningar om sammanlagt lägst och högst . Skattereduktionen utgjorde av underlaget.15 Reduktionen uppgick därmed till lägst och högst . I underlaget fick inte inräknas den del av nyemissionen som motsvarade nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden som skett efter den 1 januari 1995.16 promemoria föreslogs att avdrag för förvärv av nyemitterade aktier skulle få ske med högst . Som skäl för att sänka beloppsgränsen till angavs i propositionen statsfinansiella skäl.17 Av propositionen framgår att flera remissinstanser ansåg att skattelättnaden borde medges även vid indirekta investeringar via riskkapitalbolagsfonder, bl.a. på grund av att investeraren då skulle få en bättre riskspridning.18 Det kan nämnas att det i en av promemorior hade föreslagits ett fondsystem.19 Med hänsyn till att 10 Prop. 1995/96:109, s. 46 f. 11 1 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 49. 13 , , Skattereduktion för riskkapitalinvesteringar, Skattenytt, 1996, s. 4. 1995/96:109, s. 50. Se även Fi 93/13669, s. 20. 15 1 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 16 1 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 49. 1995/96:109, s. 52. 19 Fi 92/1179.