sou · GXB386 · 2009-10-19 00:00:00 — Lågt och högt scenario - drivare samt påverkan på besparingspotential införande (MSEK) utför av red. & -rapportering, lev. och kund-reskontra samt löneadmin. Verksamhetsstöd -uppnår endast effektivitet i linje bättre än nuvarande för4 stora +10% medelstora myndigheter ansluts Verksamhetsstöd utför samma aktiviteter som i förväntat scenario Verksamhetsstöd uppnår effektivitet i linje med bästa nuvarande myndighet per process 23Exklusive myndigheter som angivit högre effektivitet än extern Best Practice. 24Det kan finnas anledningar till att vissa myndigheter ej kan anslutas, såsom exempelvis förändrade organisationsformer inom högskolor och universitet etc. 25En anledning till en minskad omfattning kan exempelvis vara om delar av processerna på vissa myndigheter kan visa sig vara starkt knuta till kärnverksamheten. 26Motsvarar en typisk besparing på genom konsolidering samt utöver detta endast 2– En förändring av bas/nuläge (genom t.ex. pågående projekt såsom e-beställningar) kommer att påverka besparingspotentialen i lika proportion som förändringen påverkar nuläget. En reduktion av antalet årsarbetsverk inom en process ger således en lägre besparingsmöjlighet inom denna process. Påverkan per värde- drivare ser ut som följer (se tidigare bild), allt annat lika. På investeringssidan medför en ökning av investeringarna att återbetalningstiden förlängs med . Vidare medför även tidigareläggning av genomförandet i linje med att 4 verksamhetsstöd etableras , 2 verksamhetsstöd samt 1 verksamhetsstöd att återbetalningstiden förkortas med . Utöver kvantitativa konsekvenser definierade ovan, medför en koncentration av administrativa stödtjänster en rad kvalitativa vinster: Ökat fokus på myndigheternas kärnverksamhet då resurser frigörs från administrativa uppgifter. Minskad risk och personberoende i leveransen av administrativa stödtjänster. är personberoendet inom Ekonomi och HR relativt högt, i synnerhet för små och medelstora myndigheter. Ökad kvalitet och tillförlitlighet i leveransen av administrativa stödtjänster genom definierade tjänster och standardiserade processer. Ökad innovation och verksamhetsutveckling av stödtjänster genom kontinuerligt förbättringsarbete, koncentration av kompetenser och ökat kunskapsutbyte. Nöjdare medarbetare inom verksamhetsstöd genom större möjlig- heter och flexibilitet för den enskilde medarbetaren. Att arbeta med administrativa stödtjänster som kärnverksamhet istället för stödverksamhet innebär ökade möjligheter till verksamhets- utveckling och kunskapsutbyte, tydligare definierade arbets- uppgifter, tydligare mål och uppföljning. Förbättrad beställarkompetens både genom uppbyggande av beställarkompetens inom gemensamma verksamhetsstöd och inom myndigheter. Bas för departementsöverskridande samarbete med möjlighet att över tiden utöka både kundbas och tjänsteutbud. Möjligt verktyg för hantering av kommande pensionsavgångar inom myndigheter genom omfördelning av resurser från administrativa stödprocesser till kärnverksamhet. Följande huvudsakliga möjliga negativa konsekvenser har identifierats: Förändringen kommer att ta tid och kräva fokus från nuvarande verksamheter. Etablering av gemensamma verksamhetsstöd är en omfattande förändring. Minskad flexibilitet för den enskilda myndigheten. Gemen- samma verksamhetsstöd kräver hög grad av standardisering och homogenisering av processer mellan myndigheter, vilket medför högre krav på styrning av tjänsteutbytet och uppfattning om minskad flexibilitet för den enskilda myndigheten. Nuvarande arbetsflöden inom myndigheter bryts upp. Nuvar- ande arbetsflöden bryts upp vilket skapar investeringskostnader och kräver av upplärning innan full effektivitet nås inom nya processer. Högre krav på hantering av informationssäkerhet som en konsekvens av att tjänster och information utbyts mellan myndigheter. Kompetens kan förloras vid geografisk flytt. Ett framgångsrikt införande hanterar föreliggande risker på ett proaktivt sätt. Huvudsakliga risker att beakta vid införandet är: Nyttorna minskar om: A.Låg grad av standardisering uppnås. Vinsterna med koncentration av verksamhetsstöd grundar sig till stor del på standardisering. Vid låg grad av standardisering minskar både kvantitativa och kvalitativa vinster väsentligt (som avståndet mellan kärnverksamhet och stödverksamhet ökar). B.Kundmyndigheterna inte anpassar bemanningen motsvarande flytten av aktiviteter till verksamhetsstöd. Vid överföring av arbete från myndighet till gemensamt verksamhetsstöd krävs att bemanningen inom överflyttade funktioner i motsvarande grad reflekteras i kundmyndigheten. Kostnaderna ökar om: C.Införandet tar och/eller kräver mer resurser än beräknat. Införandet av verksamhetsstöd kräver myndighets- överskridande samordning och standardisering av arbets- sätt/processer och systemstöd, vilket kan inverka för införandet och vara kostnadsdrivande. D.Arbetsflöden i nuvarande (begränsat antal) flerfunktionella verksamhetsstöd bryts upp då Ekonomi och HR särskiljs. Sådan uppbrytning kan leda till uppfattning om att kontaktytor kortsiktigt kompliceras samt till minskade skalfördelar i existerande verksamhetsstöd till dess att en funktionsmässig breddning av verksamhetsstöden sker. E.Informationssäkerhetsmässiga aspekter vid införandet visar sig vara mer omfattande än beräknat (baserat på t.ex. säkerhets- skyddslagstiftningen). Om särskilda krav som måste beaktas utifrån säkerhetsskyddslagstiftningen visar sig vara mer omfattande än beräknat (t.ex. gällande sekretess mellan två myndigheter) ökar systemrelaterade införandekostnader. F.Nödvändiga politiska beslut kan dra ut . Till exempel på grund av valperioder och/eller regeringsbyte. G.Anslutandet av myndigheter till verksamhetsstöd kan ske i för hög takt och skapa risker i leverans och styrning. En för hög införandetakt skapar risker i leverans och styrning. Nuvarande prognos att 2-6 myndigheter (5-10 för små myndigheter) kan anslutas per verksamhetsstöd och år. H.Kundmyndigheterna kan anse att de inte är tillräckligt delaktiga för att kunna påverka utformningen av lösningen för gemensam- ma verksamhetsstöd. Eftersom gemensamma verksamhetsstöd till viss del kommer att vara etablerade när kundmyndigheter ska föras in finns det en risk att dessa myndigheter anser att de inte har något inflytande över den gemensamma lösningen. I.Utmaningar i hanteringen av personalmässiga konsekvenser. Personalmässiga konsekvenser skapar alltid en risk för missnöje och bör planeras och hanteras på strukturerat sätt. J.Utveckling inom myndigheternas existerade stödverksamheter kan hämmas. Det pågår verksamhetsutvecklingsaktiviteter inom Ekonomi- och HR-administration inom flera myndigheter. Det finns risk att sådan utveckling avstannar eller inte hanteras på optimalt sätt i relation till genomförandet av gemensamma verksamhetsstöd. K.Otydligt regelverk när myndigheter utbyter tjänster med varandra skapar tröghet i införandet. Gäller bl.a. vid utbyte av tjänster mellan myndigheter. Riskerna ovan (markerade i parantes nedan) beaktas och hanteras förslagsvis genom bl.a. följande aktiviteter: Tydliga beslut om införande i enlighet med tidplan från Regeringen, departement och E-delegationen. Regering och E- delegationen rekommenderas kommunicera tydliga beslut och direktiv till respektive myndighet och verksamhetsstöd. (B, C, F, I, K) Tydligt ägarskap och uppföljning av genomförandeplan hos E- delegationen. Det är viktigt att införandeplanen detaljeras och uppdateras kontinuerligt med ny information och följs upp enligt definierade mätetal. (A, B, C, K) Sekventiell etablering av verksamhetsstöd med utvärdering på årsbasis. Regeringen och E-delegationen gör på årsbasis bedömning av behov av nya verksamhetsstöd utifrån rådande omständigheter. (C, G, H) Tidig analys av möjligheterna till eventuell utökning av process- omfattning för gemensamma verksamhetsstöd. Koordinering sker via centrala organ som E-delegationen och ESV. (D, J) Central koordinering med relevanta parallella projekt såsom exempelvis e-beställningar. Koordinering sker via centrala organ som E-delegationen och ESV. (C, E, K) Budgetallokerings- och prissättnings- modeller rekommenderas vara utformade så att de stödjer målsättningarna och skapar incitament för involverade parter, t.ex. kundmyndighet och verksamhetsstöd. Denna modell behöver vara applicerbar på såväl införande av nya kundmyndig- heter i ett verksamhetsstöd som under en etablerad leverans av tjänster från verksamhetsstöd till kundmyndighet. (B, J, K) Regering, departement och centralt koordinerande organ agerar tydliga kravställare mot såväl verksamhetsstöd som myndigheter mot såväl verksamhetsstöd som myndigheter. (A, B) Respektive verksamhetsstöd etableras i projektform med hög grad av standardisering, tydlig styrning och uppföljning. Införandet av respektive verksamhetsstöd bör drivas i fokuserad projektform. Projektet ska sträva efter en hög grad av standardisering och rekommenderas att tidigt involvera kundmyndigheter för att förstå myndigheternas kravbild. Vidare rekommenderas projekt- et vara extensivt i sin kommunikation med de involverade myndigheterna så att de är och känner sig delaktiga i förändringsprocessen. (A, B, C, E, G, H, J) Verksamhetsstöd är ansvariga för att etableringstakten inte är så hög att det skapar risker i leverans och styrning. Respektive verksamhetsstöd ansvarar för att tillse att takten för anslutande av myndigheter inte skapar för stora risker i leverans och styrning. (A, C, G) Tidig utredning av för att definiera eventuella nödvändiga justeringar i lagtext gällande tjänsteutbyte mellan myndigheter. Ordlista för strategiområde koncentration av administrativa stödtjänster Associationsform: Refererar till organisationsform för frikopplat verksamhetsstöd. Administrativa stödtjänster: Administrativa processer och aktiviteter inom Ekonomi och HR som ligger utanför en myndighets kärnverksamhet. ASP-tjänster: () = Applikation köpt som tjänst, ofta användande standardprotokoll såsom exempelvis http. Automatiseringsgrad: Andelen processaktiviteter som sker per automatik i system utan (eller med mindre) behov av handpåläggning. Benchmarking: Kvalitativ eller kvantitativ jämförelse mellan verksamheter. Ekonomiadministration: Innefattar i denna rapport delprocesser- na redovisning och rapportering, leverantörsreskontra och kundreskontra. Fullserviceavtal: Erbjudande från Kammarkollegiet till små myndigheter. Innefattar ekonomitjänster samt löneadministration. HR-administration: Innefattar i denna rapport delprocesserna rekrytering och kompetensplanering, löneadministration samt HR- support. HR-support: Processområde inom HR som innefattar medarbetar- support såsom medarbetarrelationer, disciplinärenden, förflytt- ningar, tjänstledighet, frånvarohantering, utträde samt hälsa och säkerhet och HR-helpdesk. Intäktsfinansierade myndigheter: Myndigheter vars verksamhet helt eller delvis finansieras genom att ta betalt för tillhandahållna tjänster istället för genom statliga anslag. : Myndighet som nyttjar de tjänster som ett gemensamt verksamhetsstöd tillhandahåller. Kundreskontra: Ekonomiprocess som innefattar fakturering, hantering och handläggning av inbetalningar, hantering av kund- register, samt hantering av frågor och dispyter gällande kund- fakturor. Leveransområde och processer för verksamhetsstöd: Beskriver omfattningen av tjänsterna som levereras samt ansvarsfördelningen mellan verksamhetsstöd och kundmyndighet. Leverantörsreskontra: Ekonomiprocess som innefattar hantering av inkomna leverantörsdokument, registrering, godkännande, schemaläggning och handläggande av betalningar, hantering av leverantörsregister, samt hantering av leverantörsfrågor. Lokalisering och sourcing för verksamhetsstöd: Beskriver hur verksamhetsstöd är lokaliserade geografiskt samt hur tjänster levereras (genom verksamhetsstöd eller genom outsourcing). Löneadministration: Processområde inom HR som innefattar hantering av medarbetardata samt administration av löneutbetal- ningar, förmåner, pensioner samt tid- och utläggsrapportering. Modell för kundservice: Beskriver det operativa kundgränssnittet mellan gemensamt verksamhetsstöd och kundmyndigheter samt hur tjänsterna definieras, levereras, prissätts, följs upp och kontinuerligt förbättras. Nyttokalkyl: Kvantitativ kalkyl över de ekonomiska konsekvenser som ett införande av gemensamma verksamhetsstöd förväntas medföra (engelska business case). : Beskriver organisations- modell, rollstruktur och rapporteringsstruktur för verksamhets- stöd. Outsourcing/Outsourca: Att köpa in tjänster från en extern leverantör istället för att tillhandahålla tjänsten internt. Redovisning och rapportering: Ekonomiprocess som innefattar transaktionsregistrering, kontoavstämning och analys, period- Bilaga 6 SOU 2009:86 mässing redovisning och rapportering samt underhåll av anläggningsregister och annan grunddata. Rekrytering och kompetensplanering: Processområde inom HR som innefattar administration kring rekrytering, kompetens- planering, arbetskraftsplanering samt successionsplanering. Rollstruktur: Definition av vilka uppgifter och ansvarsområden en specifik tjänst har samt hur olika tjänster förhåller sig till varandra. Tjänsteleveransöverenskommelse: Överenskommelse för tjänste- utbyte mellan köpande myndighet och det gemensamma verksamhetsstödet i vilket det framgår pris för utnyttjande av tjänst, omfattning av tjänst samt vilken kvalitet på tjänsten som ska tillhandahållas. Skalbarhet: Förmåga att anpassa verksamheten efter en ökad efterfråga av funktionsområden samt möjlighet att betjäna ytterlig- are myndigheter. Strategisk inriktning per verksamhetsstöd: Definierar den övergripande inriktning verksamhetsstödet ska arbeta efter, t.ex. vilka tjänster som ska tillhandahållas och till vilka myndigheter Styrmodell för verksamhetsstöd: Beskriver hur verksamhetsstöd styrs internt och tillsammans med involverade kundmyndigheter på strategisk, taktisk och operativ nivå. Tjänstekatalog: Specifikation över de tjänster som det gemen- samma verksamhetsstödet tillhandahåller. Verksamhetsmodell: Övergripande modell för koncentration av administrativa stödtjänster inom statsförvaltningen. Verksamhetsstöd: Ett center [eng. Center (SSC)] som tillhandahåller administrativa stödtjänster – i det här fallet Ekonomi- och HR-tjänster till en grupp myndigheter. Benämns här även gemensamma verksamhetsstöd. Årsarbetskrafter: Arbete som motsvarar en heltidstjänst . Genomförandeplan per område och år .......................................... Flexibel e-förvaltning efter användarnas behov ................... Styrning av behovsdriven e-förvaltning................................ Tekniska förutsättningar för en ny flexibel infrastruktur ... I denna bilaga beskrivs det planerade genomförandet av delegationens föreslagna strategi uppdelat enligt redovisningen i betänkandet. Genomförandeplanen sträcker sig över de den föreslagna strategin ska realiseras. Genomförandeplan per område och år För respektive område anges delmål som bör vara uppnådda samt de viktigare delresultaten som stöder uppfyllande av delmålen. För varje delresultat anges även vem som är beslutande/koordinerande respektive ansvarig för genomförandet. Flexibel e-förvaltning efter användarnas behov Medborgare och företagare kan på ett enkelt sätt genom e-tjänster samt utföra sina ärenden och få tillgång till myndigheternas information Utvecklingsansvariga myndigheter ska samordna årliga strategiprocesser Myndigheterna ska redovisa sina planer och genomfört arbete inom e- förvaltning Utvärdering av ytterligare utvecklingsansvariga myndigheter Utvecklingsansvariga myndigheter ska utveckla bastjänster för informations- försörjning Vägledning finns för utveckling av e-tjänster samt modell för behovs- och nyttokalkyler Inga nya aktiviteter detta år, årliga beslutade uppföljningar genomförs Delmål (=slutmål) Medborgare och företagare kan på ett enkelt sätt genom e-tjänster samt utföra sina ärenden och få tillgång till myndigheternas information Bilaga 7 SOU 2009:86 näringsliv ska på ett enkelt sätt kunna utföra och följa sina ärenden samt har tillgång till Styrning av behovsdriven e-förvaltning Samordnad styrning som stöder behovsdriven utveckling av e-tjänster etablerade (rättsliga, Myndigheternas verksamhetsplanering ska omfatta utveckling av e-tjänster , , och har utvecklat mallar för samverkansöverenskommelser har resurser för beredning och hantering av e- förvaltningsfrågor Delegationen initierar samarbete med SKL SOU 2009:86 Bilaga 7 för att effektivisera e- Arbetet med att ta fram Samarbete med SKL är Delegationen ska ta fram en vägledningar för e-förvaltningen Användbarhet och tillgänglighet ska förbättras Samverkan med SKL pågår Regering avsätter medel för strategiska projekt Medel finns avsatta för Vägledningar uppdateras och tillämpning följs upp Strategiska projekt med finansiering utanför myndigheternas ramar pågår Inga nya aktiviteter detta år, årliga beslutade uppföljningar genomförs Delmål (=slutmål) Samordnad styrning som stöder behovsdriven utveckling av e-tjänster Tekniska förutsättningar för en ny flexibel infrastruktur Myndigheter utbyter överenskommen elektronisk information på ett standardiserat sätt och tillhandahåller gemensamma e-tjänster Första utkast till vägledning för automatiserad samverkan framtagen Myndigheterna ska planera för övergång till ny teknik för att hantera standardiserade meddelandebaserade lösningar initierad för lösning av utvecklade i takt med Utvecklingsansvariga myndigheter bevakar och testar ny teknik samt medverkar till erfarenhetsutbyte Vägledning för automatiserad samverkan fastställs i föreskrift Bilaga 7 SOU 2009:86 Olikheter i data, begrepp och semantik ska hanteras enskilt för varje tjänst baserat på en etablerad publicerings- och dokumentationsstruktur Öppna standarder är förstahandsval vid utveckling Etablering av försöksverksamhet inom statsförvaltningen med minst två gemensamma verksamhetsstöd för ekonomi- och personaladministration Påbörjad utvärdering av försöksverksamheten Påbörjad utredning om formerna för frikoppling av verksamhetsstöd från värdmyndighet Beslut om etablering av SOU 2009:86 Bilaga 7 –2014 (målen preciseras inom ramen för utvärdering av försöks- verksamheten) Myndigheter ansluter sig för att uppnå regeringens effektivitets- och kvalitetskrav Myndigheterna etablerar nödvändig beställarkompetens Utvärdering genomförs för att möjliggöra transparens och kontinuerligt förbättringsarbete Frikoppling och konkurrensutsättning påbörjas Bilaga 7 SOU 2009:86 Effektivisera myndigheternas försörjning av IT-tjänster plan tas fram i Strategi är fastställd för ende hantering av ext- Inga nya aktiviteter detta år, årliga beslutade uppföljningar genomförs Befintlig och föreslagen lösning används för att förse myndigheter, medborgare och företag med en enhetlig e-legitimering Inrätta en samordningsfunktion som ett självständigt beslutande nämnd inom Samordningsfunktionen ska samordna myndigheternas befattning med identitetsfederationer, e-legitimationer, elektroniska underskrifter och anknytande tjänster Samordningsfunktionen och funktioner som den tillhandahåller ska regleras i författning Bilaga 7 SOU 2009:86 Regler för myndighetsövergripande samverkan och informationshantering är anpassade för en flexibel e-förvaltning 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder- stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller av- veckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmel- ser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämp- ningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. 83.Miljömålen i nya perspektiv. 84.Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. 86.Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol.