sou · GXB373 · 2009-10-07 00:00:00 — måste av tv-kanalernas innehåll vara på franska. Detta har bidragit till att tv har blivit en särskilt viktig filmfinansiär i , som samproducent och köpare av visningsrätter. I flertalet av de större nordiska länderna utgår huvuddelen av stöden till filmproduktion i form av selektiva, kvalitetsprövade stöd. I är ungefär hälften av stöden till filmproduktion förhandsstöd. Räknar man även stöd till tv-produktioner, dataspel och nationellt stöd till regional filmproduktion utgörs dock huvuddelen av stöden även i av selektiva stöd. Vid sidan av de selektiva stöden finns i övriga större nordiska länder även automatiska stöd. I är stödet, liksom det sven- ska publikrelaterade stödet, utformat som ett efterhandsstöd, baserat på biografernas biljettintäkter. har i stället ett s.k. 60/40- stöd, ett förhandsstöd som utgår från en bedömning av filmens kommersiella förutsättningar. Stödet utgår med högst av filmens budget upp till en viss nivå om det finns övrig finansiering, och har till stor del tjänat som förebild för det marknadsstöd som infördes i . I har man både ett stöd snarlikt det danska och ett efterhandsstöd liknande det svenska publikrelaterade stödet. Det norska efterhandsstödet har dock gjorts om så att det baseras på filmens intäkter inte enbart på biograf utan även från lansering på dvd, video on demand och utlandsförsäljning. I har man 2009 även introducerat ett system för skatteåterbäring till utländska filmproduktioner som förläggs till . Ett liknande system finns på . Även och har såväl selektiva, kvalitets- prövade stöd som olika typer av automatiska subventioner. De största filmpolitiska resurserna i satsas på skatte- lättnader för filmproduktion, till stor del i syfte att attrahera ameri- kanska produktioner till landet. I finns både automatiska stöd och skattelättnader för filmproduktion och tv-produktion. Till skillnad från i ligger tyngdpunkten i både de brittiska och de franska stödsystemen på automatiska subventioner. Det kan finnas olika förklaringar till denna skillnad. En omständighet kan vara att behovet av selektiva stöd är mindre i stora filmländer med större marknader och större resurser, även om marknaden som hel- het behöver subventioner för att fungera. En större marknad, med större avsättning för fler typer av filmer, bör bättre kunna fram- bringa mångfald och kvalitet i utbudet än en liten marknad. Generellt är produktionsstöden till långfilm i alla nordiska länder villkorade med att filmerna ska ha premiär på biograf innan de visas i andra fönster. I , och finns dock större inslag av stöd till film i andra visningsfönster än vad har. Den danska stödordningen New Danish Screen ger produktionsstöd till filmprojekt som syftar till att utveckla filmens form och berät- tande. Stödet omfattar såväl dokumentärer som spelfilmer av olika längd. Samtliga typer av film kan få stöd utan att det ställs krav på biografvisning. I finns ett stöd till utveckling av talanger inom norsk film med liknande inriktning. I såväl som fördelar de nationella filminstituten även stöd till drama och doku- mentärer för tv, liksom stöd till dataspel. I samtliga nordiska länder ges stöd till distribution och visning av biograffilm. I och finns dessutom distributions- stöd till kvalitetsfilm på dvd. har också ett stöd till digitali- sering av äldre film för distribution på dvd, video on demand eller digitala biografer. har ett särskilt stöd, , som syftar bl.a. till att stödja talangutveckling och till att uppmuntra ny teknik i produktionen och distributionen av film. De filmer som kan få stöd ska antingen ha biografdistribution eller någon form av digital distribution. –2009 bedrivs med hjälp av stödmedel dess- utom ett särskilt projekt, den digitala filmstudion Warp X, som producerar lågbudgetfilm för distribution på biografer och dvd. Den filmpolitiska debatten i har ofta handlat om bristande resurser i svensk filmpolitik, i synnerhet när det gäller stöd till svensk filmproduktion. De som kritiserar den svenska film- politiken lyfter gärna fram och som föredömen. I dessa länder, menar man, görs mer ambitiösa statliga insatser på filmområdet, insatser som dessutom ger resultat, i form av en film- produktion som röner konstnärliga och kommersiella framgångar både nationellt och internationellt. I följande tabell redovisas stödnivåer i den nationella filmpolitiken och annan filmstatistik avseende , , och 2008. Som tabellen visar är det korrekt att de filmpolitiska insatserna allmänt sett är mer omfattande i och i synner- het än i , även om man tar hänsyn till att en stor del av de samlade insatserna i finansieras av branschbidrag genom filmavtalet. Om man å andra sidan jämför med , som aldrig nämns i de nordiska jämförelserna, är insatserna för filmen högre i . Noteras kan att stöden till filmproduktion i inte är mer omfattande än i , som det annars ofta hävdas, även om man förvisso har stöd till tv-produktioner och till dataspel, vilket inte har. När det gäller automatiska stöd till film- produktion är nivån tvärtom högre i än i . Det som gör att producenter i ändå har mer resurser för film- produktion är de danska tv-företagens omfattande garantier om medfinansiering av dansk film, enligt reglerade villkor som är för- månliga för danska filmproducenter.11 satsar mest på nationell filmproduktion, och har också en betydligt högre genomsnittlig stöd- andel i produktionsbudgetarna än övriga länder. har inte fått fram fullständiga uppgifter om regio- nal offentlig finansiering av filmproduktion och annan filmverk- samhet i samtliga övriga länder, men mycket tyder på att den finansi- eringen är lägre eller betydligt lägre i de övriga länderna än i . 11 Som redovisas i kapitel 5 finns det vissa nackdelar med denna del av den danska filmpolitiska modellen. Utvecklingen på filmområdet SOU 2009:73 Nationell filmpolitik i , , och Samtliga belopp i miljoner (9,2 milj. (5,5 milj. (4,7 milj. (5,3 milj. Selektiva stöd, filmproduktion Stöd distribution och visning långfilm (varav dokumentärer) Marknadsandel på bio för Källor: och berörda departement eller ministerier i de aktuella länderna 12Inklusive filmarkiv samt i förekommande fall stöd till tv-produktioner, dataspel eller annat digitalt innehåll. I tabellen används genomsnittlig växelkurs 2008. I var stödet till tv-produktioner ca och till dataspel ca 6,4 miljoner SEK. I var mot- svarande stöd ca 36,3 respektive ca 9,2 miljoner SEK. I var stödet till digitalt kultur- ellt innehåll ca 3,8 miljoner SEK. I beräkningen av det norska statliga stödet ingår kostnaden för filmarkivet 2007, innan arkivet flyttades från till Nasjonalbiblioteket. När man jämför statistik mellan länder varierar givetvis utfallet . var marknadsandelen för nationellt producerad film ovanligt hög i samtliga övriga nordiska länder. Två storproduktioner i ökade den genomsnittliga produktionsbudgeten, som den genomsnittliga norska stödandelen minskade från en normalt ännu högre nivå. 13De statliga insatserna i ökade 2009 med . 14I branschparternas bidrag i filmavtalet, i licensmedel för stöd till tv-produk- tioner, i dels biograf- och dvd-avgifter, ca , dels en koncessions- avgift från , ca 32,8 miljoner SEK. Koncessionsavgiften upphör 2010. 15DR:s och garanterade investeringar i dansk film, enligt reglerade villkor som är för- månliga för producenten. I tabellen ingår inte svenska tv-bolags garantier om investeringar i svensk film, totalt ca , då de saknar sådan reglering. 16Vid sidan av produktionsstöden fördelades i ca till regional långfilms- produktion och i ca till motsvarande verksamhet. 28miljoner SEK till regional filmproduktion. Medlen får dock inte finansiera lång spelfilm. 17I fördelas stöden av , som även gör en rad andra insatser på området. Den totala kostnaden för Film samtliga insatser var ca . 18I fanns dessutom 237 lokaler för ambulerande biografverksamhet. I samtliga jämförda länder har särskilda nationella institutioner ansvaret för filmpolitiska insatser. Institutionellt är filmpolitiken i de jämförda länderna alltså inte integrerad i den nationella kultur- politiken i övrigt. Detta torde vara den vanligaste modellen även i andra europeiska länder, oavsett storlek eller folkmängd.19 I och har man nationella filminstitut som också är statliga myndigheter. ansvarar liksom för alla typer av främjandeinsatser på film- området, inklusive bevarandet och tillgängliggörandet av filmarvet. fördelar merparten av filmstöden i . Vid sidan av institutet gör även kommun- och branschorganisationen olika insatser inom distribution och visning, som finansieras av den tidigare nämnda biograf- och dvd-avgiften. Fram till helt nyli- gen var nationella filmarkiv en del av , men arkivet har överflyttats till norska Nasjonalbiblioteket. I ansvarar för filmpolitiska insatser. Arkivverksamheten ryms inom Nationella audiovisuella arkivet. I har UK Film ansvar för nationella insatser på filmområdet. sörjer här för bevarandet och tillgängliggörandet av filmarvet.20 I är Centre national de la cinémathographie (CNC) den nationella myndigheten för film- politiska insatser. CNC är även huvudman för den nationella arkiv- verksamheten, Archives françaises du film. 2.3Filmskapare, marknad och publik – historik och framtidsperspektiv 2.3.1Filmkonsumtionen har ökat – utanför biografen av successivt minskande publiksiffror har det totala antalet biografbesök i sedan början av 1990- talet hållit en relativt lägsta nivå med ca 15 miljoner. Vissa år har besöksantalen varit högre, till stor del beroende på enstaka publikdragande filmer. var besöksantalet ca 15,2 miljoner, 19Island, med 279 000 invånare, har en särskild nationell politiska insatser, The Icelandic Film . Det nationella filmarkivet, Kvikmyndasafn Íslands, drivs här separat. 20I aviserades att UK Film och ska slås samman i en gemensam organisation. vilket motsvarar ca 1,6 besök per capita.21 Enligt SOM-institutets enkätundersökning av svenska biovanor 2007 har andelen besökare som går på bio dock minskat bland tonåringar och unga vuxna under ungefär , även om de fortfarande går mest ofta på bio. Bland äldre har andelen flitiga biobesökare tvärtom ökat.22 Den svenska biografbranschen har som helhet klarat sig relativt väl , även om den har genomgått en omfat- tande strukturomvandling. var tidigt med i den internatio- nella utveckling, där många biografer med enbart en salong gradvis har kommit att ersättas av multiplexbiografer med flera salonger i tätorter. har ett starkt ideellt engagemang bidragit till att en hel del singelbiografer har kunnat bevaras, främst på mindre orter. Biografupplevelsen värderas också högt av den svenska film- publiken. Enligt SOM-institutets undersökning 2007 ansåg 83 pro- cent att biografen ger den bästa filmupplevelsen. Som relativ andel av filmkonsumtionen har biografmarknaden dock minskat, i takt med att utbudet av film i andra visningsfönster har ökat och antalet visningsfönster blivit fler. Framför allt har över- gången från vhs-kassetter till dvd kraftigt expanderat marknaden för film , även om denna expansion har avtagit och hyrvideomarknaden åter minskat . såldes i ca 6,7 miljoner köpvideofilmer, i huvudsak vhs samt ett litet antal dvd-skivor. såldes ca 1,1 miljoner vhs-kassetter av grossister till videobutiker för uthyrning. var antalet sålda köpvideor, nu dvd samt ett mindre antal Blu-ray- och hd-dvd-skivor, mer än det femdubbla, ca 36,1 miljoner. Antalet enheter, i huvudsak dvd, som såldes av grossister till hyrvideo- butiker var 2008 ca 2,2 miljoner (2007 ca 3,5 miljoner).23 Dvd säljs numer i stora delar av detaljhandeln, i snabbköp och på bensin- mackar. En stor del av försäljningen sker också över Internet. 21Se Svenska Filminstitutets Filmåret i siffror 2008. har biobesöken ökat jämfört med . 22Svenska biovanor 1998–2007, 2008:14. Enligt undersökningen minskade den andel av ungdomar mellan som gick på bio minst en gång från 2007. Inom åldersgruppen 20–minskade motsvarande andel från 37till , medan motsvarande andel i åldrarna 50–och 60–ökade från en till . Andelen som går på bio minst en gång är generellt sett ungefär densamma bland kvinnor som bland män. Se även Filmåret i siffror 2008. Dvd- marknaden består givetvis också av annat än film. Bland annat har tv-dramaserier på dvd blivit allt mer populära. har tillgången till filmkanaler ökat, fler relativt nya filmer visas i de allmänna tv-kanalerna och allt fler hushåll har skaffat storbilds-tv eller hemmabio. Medan få hade möjlighet att se film hemma med stor bild och stereoljud , hade av hushållen storbilds-tv och hemmabio 2007, enligt undersökning. Möjligheterna att se film i andra visningsfönster utanför hemmet har också tillkommit , bl.a. genom bärbara datorer och mobiltelefoner. Som beskrivs senare i detta kapitel har, parallellt med de legala formerna för filmtittande, den illegala fildelningen av filmer till- kommit och ökat markant när allt fler fått tillgång till bredband och kraftfulla persondatorer. De legala tjänsterna för film via Inter- net, såsom video on demand, har dock , eller fram till , haft en svag utveckling. Filmtittandet har alltså ökat snart sagt överallt, utom på biograf- erna, fastän filmupplevelsen på bio värderas högt. Skälen till detta kan ligga i prisskillnader, men också i att filmtittande i hemmet passar bättre in i många människors levnadsvanor. Enligt SOM- institutets undersökning 2007 ansåg av de tillfrågade att det är mest bekvämt att se film på tv, att det är mest bekvämt med dvd-film och att det är bekvämast att gå på bio. Detta avspeglar sig också tydligt i hur filmtittandet fördelar sig mellan olika visningsfönster. Som framgår av följande diagram från undersökning 2007 såg flest männi- skor film ofta på tv, därefter kom dvd och långt därefter biografen. Diagram 2.4 Andel som ser film i olika visningsfönster Kommentar: Ofta betyder olika saker för de olika visningsfönstren. För allmänna tv-kanaler, filmkanaler och dvd/ video innebär det minst en gång , för bio minst en gång och för internet Film exploateras kommersiellt enligt en viss ordning för olika vis- ningsfönster, med premiär på bio, sedan på dvd och video on demand, därefter på betal-tv och sist på allmän-tv. Varje fönster har en viss licenstid att utnyttja innan nästa fönster tar vid. Tidsrymden mellan biografpremiär och dvd-släpp har länge varit , mellan dvd-premiär och visning på betal-tv ytterligare . Hela filmens exploateringscykel mellan biografpremiär och visning på allmän-tv tar omkring eller längre. Intervallen mellan premiärerna i de olika fönstren tenderar dock att krympa. Biograf- fönstrets tid för exklusiv exploatering av en film innan den släpps på dvd närmar sig . Ofta är filmens faktiska exploate- ringstid på biograferna kortare än så. Enstaka spelfilmer på den amerikanska marknaden har även haft simultana premiärer i flera fönster. Troligen ligger flera faktorer bakom denna utveckling. De som bekostat filmen ställer ökade krav på snabb avkastning. Även publikens krav på tillgång till aktuella filmer ökar. Inte minst den illegala fildelningen tros ha påskyndat denna utveckling. Biografen fungerar allt mer som ett filmens skyltfönster, där filmen marknadsförs för den fortsatta exploateringen och i bästa fall spelar in sina produktionskostnader. Distributörens eventuella förtjänst görs i regel framför allt på dvd-marknaden. Omsättningen inom köpvideo i har ökat från ca till i grossistledet. Hyr- videomarknaden har dock minskat . Omsättningen i grossistledet ökade här från ca till ca . var omsättningen ca . Den totala omsättningen för hyr- och köpfilm i konsumentledet var 2008 ca , att jämföra med ca 1998. Biobiljettförsäljningen inbringade 2008 , att jämföra med knappt 1,1 mil- jarder kronor 1998.24 profetior om biografnäringens död har inte infriats, men det är i andra visningsfönster som filmmarknaden har vuxit. Inte mycket tyder på att denna utveckling kommer att ta en annan rikt- ning, även om en del bedömare knyter förhoppningar till att en digitalisering av biograferna ska kunna ge biografmarknaden ny tillväxt. I synnerhet digital 3D-bio ses som en betydande framtida intäktskälla för biografbranschen. Den hårdaste framtida konkur- rensen kommer dock troligen att ske inbördes mellan de visnings- fönster som finns i hemmet eller på mobila plattformar, snarare än i förhållande till biografen. Bland annat tros dvd:n gå samma öde till mötes som cd-skivan, och alltmer ersättas av nätbaserade tjänster. Många ser av allt att döma allt mer biografbesöket som något exklusivt, något utöver den vardagliga filmkonsumtionen. Enligt SOM-institutets undersökning av svenska biovanor 2007 är det de som har hemmabio som värderar filmupplevelsen ute på bio- grafen allra högst. Det gällde i den kategorin . Efter att biografkedjan och distributören film gick i konkurs och ägarförändringar skedde på marknaden har frågor om konkurrensförhållanden på biografmarknaden och förutsättningarna för mångfald i filmutbudet fått ökad aktualitet. 24Uppgifter från samt Filmåret i siffror 2008. 25En del av underlaget för analys i denna del utgörs av en hearing om kon- kurrensfrågor inom filmområdet som arrangerade på i den Inbjudna var aktörer inom filmområdet samt andra berörda intressenter. En skriftlig dokumentation av hearingen finns i arkiv (dnr Ku2008:03/2009/36). Händelserna 2007 ledde till en tydligt ökad ägarkoncentration på den svenska biografmarknaden, där numer starkt domi- nerar. har visserligen haft en dominerande ställning, som successivt har stärkts över . fanns det dock en biografkedja, Sandrew Metronome, sedermera , som till viss del kunde konkurrera med om film- erna och publiken. har ingen konkurrent på biograf- marknaden av någon kommersiell betydelse. slöt och Sandrew Metronome avtal om att skulle få köpa Sandrew Metronomes biografer i , men affären stoppades efter prövning av . skulle enligt verket få en allt för dominerande ställning, vilket skulle påverka biografmarknaden i mycket negativt. skulle om köpet genomfördes bli ensam innehavare av biografsalonger i stora delar av landet, vilket väsentligt skulle hämma konkurrensen. I stället köptes Sandrew Metronomes biografer av Triangelfilm , S/S Fladen Film och Film , som drev dem under namnet . hade totalt 22 biografer med sammanlagt 95 salonger. Marknadsandelen uppgick då till . hade 32 biografer med sammanlagt drygt 200 salonger och en marknadsandel på 54 pro- cent. gick i konkurs, vilket ledde till att vi i fick vad som i praktiken kan betecknas som ett biografmonopol. Distributören profilerade sig som importör av kva- litetsfilm producerad utanför de marknadsdominerande storbolagen. Triangelfilm var också ägare till några mindre biografer i , och . Triangelfilm drogs med i konkurs. Konsekvenser av och Triangelfilms konkurser I samband med konkurs ökade ägarkoncentrationen markant på biografmarknaden. Om man jämför året innan Sandrew Metronome köptes och blev med året efter konkurs ökade marknadsandel från 53 till 66 pro- cent. marknadsandel i de 20 största svenska städerna var 2008. , som äger till , ökade sin andel av hela biografmarknaden från till . Tillsammans hade och Svenska Bio 2008 en andel på av hela den svenska biograf- marknaden. Diagram 2.5 Marknadsandel per biografägare 2004 Diagram 2.6 Marknadsandel per biografägare 2008 Diagram 2.7 Antal biografer i Diagram 2.8 Antal salonger i Tätorter med fler än 30 000 inv. Tätorter med färre än 30 000 inv. Antalet biografer har minskat successivt . Under 2000- talet var dock nivån relativt fram . Under peri- oden fram ökade rentav antalet biografsalonger i de större städerna, även när antalet biografer började vända nedåt, eftersom singelbiografer ersattes av flersalongskomplex. som antalet biografsalonger minskade dock 2007 och 2008, både på större och mindre orter. En starkt bidragande orsak till minskningen av antalet biografer och biografsalonger på större orter är konkurs. Av totalt 21 biografer med 93 salonger är 11 bio- grafer med 42 salonger nedlagda. har tagit över och driver sex biografer med 37 salonger, driver tre bio- grafer med 13 salonger och Folkets Hus och Parker har en biograf med en salong. Antalet biografer och biografsalonger har minskat även på mindre orter. Inom distributionen har SF:s marknadsandel ökat, främst som en konsekvens av att man har förvärvat , som tidigare ägdes av . Särskilt tydlig är förändringen när det gäller distributionen av svensk film. Noteras bör att marknadsandelar kan variera från till ett annat även beroende av vem som olika år distribuerar enstaka storsäljande titlar. har Nordisk Film ökat sin andel markant och kommer sannolikt att ha en stor andel även under återstoden av året, eftersom man distribuerar filmerna i Millenietrilogin. Triangelfilms konkurs har lett till att och andra mindre distributörer med inriktning på kvalitetsfilm i stället har ökat sina marknadsandelar. Diagram 2.9 Marknadsandel per distributör Diagram 2.10 Marknadsandel per distributör Diagram 2.11 Marknadsandel per distributör av svensk film 2004 Diagram 2.12 Marknadsandel per distributör av svensk film 2008 Enligt bedömning ska konkurrenslagen (2008:579) anses vara generellt tillämplig även på medieområdet. Konkurrenslagen innefattar ett förbud mot konkurrensbegränsande samarbete. Detta bedöms bl.a. mot bakgrund av vilken marknads- andel och storlek samarbetsparterna har. Även avtal mellan företag som befinner sig i en vertikal relation till varandra, det vill säga i olika led i distributionskedjan, kan anses vara konkurrensbegränsande. Det finns också ett förbud i konkurrenslagen för företag att missbruka en dominerande ställning. Ett företag som är så starkt att det kan agera utan att ta hänsyn till sina konkurrenter har en dominerande ställning. Det är inte olagligt i sig att inneha en domi- nerande ställning, men det föranleder ett särskilt ansvar samt att företaget inte får missbruka sin marknadsmakt. Enligt Konkurrens- verkets definition har ett företag en dominerande ställning om man innehar en marknadsandel mellan av den relevanta marknaden. Relevant marknad avgränsas enligt som dels en produktmarknad, dels en geografisk marknad. Efter konkurs uppstod en debatt om vilka konse- kvenser stärkta position skulle kunna få för den svenska filmmarknaden och för förutsättningarna för kvalitet och mångfald i filmutbudet. Många såg en överhängande risk för likriktning av utbudet på biograferna, både när det gällde utländsk och svensk film. I praktiken kan ägarkoncentration i visningsledet påverka såväl distributionen av film i allmänhet som produktionen av svensk film. Konsekvenser för andra biografägare och distributörer Det finns delvis motstridiga uppgifter om hur andra biografägare har påverkats av dominerande ställning. Den rådande situa- tionen med dominans inom biografbranschen och SF:s starka ställning inom distributionen upplevs dock av flertalet bedö- mare som ett betydande problem. Även om det finns marknads- dominerande biografägare också i andra jämförbara länder gör en rad omständigheter den svenska situationen exceptionell. ingår i , med såväl produktion som distribution och visning av film på bio, dvd och video on demand. Genom har SF i princip monopol på distribution av reklamfilm på bio, vilken utgör en viktig intäktskälla för biografägaren. SF ägs i sin tur av , som är en dominant inom medieområdet, när det gäller bl.a. tv och press. Främst gäller kritiken SF:s roll som distributör, där ett flertal mindre biografägare upplever svårigheter att få filmkopior till sina biografer, alternativt att deras premiärdatum senareläggs. Små bio- grafer på mindre orter, som haft problem med att få tillgång till aktuell film, sägs nu få än svårare att erbjuda sin publik en aktuell repertoar. Dessa vittnesmål motsägs dock till viss del av statistiska uppgifter från kring antal olika titlar samt antalet kopior av varje titel som distribueras på biograferna. Det totala antalet titlar som har haft premiär på biograferna har inte minskat som befarat, enligt uppgifter.