sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Ett visst tillskott kan sannolikt ske av tidigare värnpliktsutbildade. Kommittén bedömer emellertid att detta inte är tillräckligt. För att möta ett större utbildningsbehov föreslår kommittén därför att hemvärnet, efter att de nya bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt och det nya regelverket för en grundläggande militär utbildning börjar gälla, påbörjar sådan utbildning enligt den modell som kommittén föreslår. Försvarsmakten bör, om det skulle visa sig vara nödvändigt, omfördela resurser för att hemvär- net ska kunna utbilda erforderligt antal rekryter för att täcka det behov av kontrakterade hemvärnsmän som behövs i dess insats- organisation ifall dessa rekryter inte kan utbildas i övriga förband inom Försvarsmakten. Fördelarna med detta är, utöver det självklara att möta hemvär- nets/de nationella skyddsstyrkornas personalbehov, att Försvars- makten kan dra lärdomar av både utbildningens genomförande och hur framgångsrik rekrytering kan bedrivas. En annan fördel är att det inom loppet av finns en större bas att rekrytera till personal till stående/kontrakterade förband ifrån. Kommitténs förslag: Försvarsmakten bör kunna erbjuda grundläggande militär utbildning för upp till 6 050 rekryter. För att fylla behovet av anställda och kontrakterade soldater bör Försvarsmakten rekrytera av gruppen tidigare grundutbildade värnpliktiga. Rekryteringsinsatser för de stående/kontrakterade förbandens behov bör även riktas mot personal i de nationella skyddsstyrkorna. Försvarsmakten har informerat kommittén om att den kan påbörja grundläggande militär utbildning . I budgetunderlaget anges ett rekryteringsbehov om sammanlagt 1 500 anställda och Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän . Till detta läggs ett behov av 700 officerare. Uppskattningsvis behöver 1 850 gruppbefäl, soldater och sjömän teckna avtal med de natio- nella skyddsstyrkorna. Som har angivits tidigare, baseras Försvars- maktens bedömning av rekryteringsbehovet på antagandet att den genomsnittliga anställningstiden för gruppbefäl, soldater och sjömän är . Kommitténs högre redovisade utbildnings- och rekryteringsbehov utgår i sin tur från antagandet att den genom- snittliga anställningstiden är . Avseende utbildningsbehovet för hemvärnet/de nationella skyddsstyrkorna anser kommittén att detta i största möjliga mån bör tillgodoses genom den grundläggande militära utbildningen. Vad gäller behovet att rekrytera gruppbefäl, soldater och sjömän samt till officersutbildningarna, bör rekrytering ske av tidigare grundutbildade värnpliktiga. Ett visst tillskott bör kunna ske genom avkastning från de nationella skyddsstyrkorna. Orsaken till att kommittén finner det nödvändigt att rekrytera från poolen av före detta grundutbildade är att det tar minst cirka de rekryter som har påbörjat en grundutbild- ning kan delta i insatser. bedömer kommittén att det blir svårare att rekrytera från gruppen av tidigare värn- pliktsutbildade än , eftersom rekryteringsbasen har minskat. För att möta rekryteringsbehovet är det mot denna bakgrund nödvändigt att Försvarsmakten bör sträva efter att genomföra grundläggande militär utbildning av det antal rekryter som har redovisats i tabell 17.2. Det totala utbildningsbehovet uppgår till 6 050 platser, varav 4 300 är behovet för stående och kontrakterade förband samt 1 750 för de nationella skyddsstyrkorna. Av dessa beräknas 3 000 personer kunna teckna avtal som anställda eller kontrakterade soldater i stående/kontrakterade förband och 1 560 personer med de natio- nella skyddsstyrkorna. Resurser bör genomföras för att göra detta möjligt. Kommitténs förslag: bör majoriteten av dem som väljer att engagera sig i Försvarsmakten kunna rekry- teras bland personer som har uppnått militär behörighet efter en grundläggande militär utbildning. Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning Försvarsmakten bör planera för att rikta rekryteringsinsatser mot personer som har uppnått militär behörighet, men inte valt att engagera sig i myndighetens verk- samhet efter utbildningen. bör den första gruppen av rekryter som har genomgått grundläggande militär- och påföljande befattnings- utbildning vara klara för att delta i insatser som endera anställda eller kontrakterade i Försvarsmakten. Detta medför att Försvars- maktens behov av anställda och kontrakterade i stor utsträckning bör kunna uppnås genom omsättning från den grundläggande militära utbildningen. kommer Försvarsmakten att, utöver den alltmer minskande gruppen av tidigare värnpliktsutbildade, kunna rikta rekryteringsinsatser mot personer som har fullgjort den grundläggande militära utbildningen som kommittén föreslår men som efter utbildningen inte valde att fortsätta inom Försvarsmak- ten. Det är omöjligt att förutspå hur många personer det kan handla om. Målsättningen bör vara att de som genom- går utbildningen även bör endera anställas eller kontrakteras. 17.4.4Uppfyllnad av insatsorganisationen och försvarsförmåga Försvarsmakten har i sitt underlag till kommittén redogjort för att det är teoretiskt möjligt att uppnå hela volymen i insatsorganisa- tionen . Detta skulle enligt Försvarsmakten emellertid kräva tillskott av ekonomiska resurser, författnings- justeringar och politiska beslut om omstruktureringar. Däremot framhåller Försvarsmakten att dess försvarsförmåga i huvudsak kommer att vara uppfylld . Kommittén saknar förutsättningar att bedöma när insatsorgani- sationen kan vara helt personaluppfylld. Detta beror bland annat på att det sannolikt alltid kommer att finnas vakanser i både stående och kontrakterade förband. Även anställningstider, avgångsfre- kvenser under anställning/kontraktering med mera påverkar uppfyllnaden av insatsorganisationen. Ytterligare omständigheter som kan påverka är relationen mellan kontrakterade och anställda samt hur stor avkastning som kan förväntas mellan olika personal- kategorier inom Försvarsmakten. Det kommittén har visat i sitt Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning förslag är hur rekryteringsbehovet av anställda/kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän samt hemvärnssoldater bör uppfyllas utifrån de behov som Försvarsmakten har rapporterat. 17.5Åtgärder och övergångsregler vid genomförandet Kommitténs förslag: Försvarsmakten bör utarbeta kravprofiler för dem som ska antas till den grundläggande mili- tära utbildningen. Under en övergångsfas bör Försvarsmakten kunna anta sådana personer till den grundläggande militära utbildningen som har mönstrats och antagningsprövats och bedömts enligt nu gällande kravprofiler för totalförsvarspliktiga. Värnpliktiga som genomför grundutbildning –2011 samt de som har skrivits in till värnpliktig grundutbildning har genomgått mönstring/antagningsprövning vid . Deras mönstrings- resultat har matchats mot nu gällande kravprofiler. Någon analys av vilka krav som Försvarsmakten avser ställa på dem som ska genomgå en grundläggande militär utbildning har emellertid inte gjorts. Därför bör Försvarsmakten inleda ett arbete med att fastställa vilka krav som bör ställas på den som söker till den grundläggande militära utbildningen. I detta arbete bör Försvarsmakten följa de förslag som kommittén har gett i kapitel 13. Enligt kommitténs förslag ska kraven för att kunna antas till grundläggande och kompletterande militär utbildning, vara att den sökande är svensk medborgare och har fyllt . Försvarsmakten har vidare angett att man kommer att placera samtliga befattningar som rekryter ska inneha i säkerhetsklass. Den som ska antas måste därför ha genomgått säkerhetsprövning enligt säkerhetsskydds- lagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1996:633). Den som har skrivits in för värnplikt uppfyller samtliga dessa krav. Det gäller för totalförsvarspliktiga som har skrivits in med stöd av lagen om totalförsvarsplikt, såväl som för kvinnor som har skrivits in med stöd av lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Den som har skrivits in för värnplikt kan därför antas till grundläggande Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning militär utbildning utan att först behöva genomgå ytterligare antag- ningsprövning, såvida inte Försvarsmakten anser att detta är nödvändigt. Kommitténs förslag: Försvarsberedskapen motiverar att Plikt- verkets mönstringsverksamhet fortsätter till och med . Inskrivning till värnpliktstjänstgöring med grundutbildning bör upphöra . Därefter bör inskriv- ning av totalförsvarspliktiga som bedöms ha förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt med lång grundutbildning ske till utbildningsreserven. bör fortsätta att samla in uppgifter om alla mönstringsskyldiga män genom den webbaserade lämplighets- undersökningen. bör även samla in personuppgifter av de kvinnor som väljer att svara på frågorna i undersökningen. Baserat på resultaten i lämplighetsundersökningen bör Pliktver- ket kalla in de män och kvinnor till mönstring respektive antag- ningsprövning som bedöms ha förutsättningar att genomföra värnpliktstjänstgöring med lång grundutbildning. Verksamheten bör fortsätta fram till . De totalförsvarspliktiga som berörs av det nya personalför- sörjningssystemets införande bör informeras om det nya regelverket, dess följder samt även ges information om vilka alternativ Försvarsmakten kan erbjuda dem som vill fortsätta med sin utbildning. Ansvaret för att ta fram och distribuera denna information läggs på som ska göra detta i samråd med Försvarsmakten. Övergångsregler för de totalförsvarspliktiga som berörs av inskriv- ningsbeslut Försvarsmakten har anmält ett inskrivningsbehov –2012 enligt tabell 17.4. Utifrån detta anmälda behov – samt efter ett första urval genom den webbaserade lämplighetsundersökningen – kallar värnpliktiga till mönstring. Mönstringen avslutas med att de mönstrande preliminärplaceras i en till tre olika utbild- Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning har rapporterat att mönstring pågår fortlöpande . Formella beslut om inskrivning sker i samband med så kallade urvals- och inskrivningstillfällen , . De totalförsvarspliktiga som inte bedöms tillhöra kategorin bäst lämpade för de befattningar de har preli- minärplacerats i skrivs in i utbildningsreserven. Övriga placeras i något av de preliminära alternativen. genomförs inskrivning för grundutbildning –2012. Utifrån Försvarsmaktens anmälda inskrivningsbehov kommer cirka 8 600 totalförsvarspliktiga att skrivas in för värnplikt –2012. Till detta antal tillkommer totalförsvarspliktiga som skrivs in i utbildningsreserven, det vill säga personer som uppfyller kraven på att skrivas in för värnplikt eller civilplikt med lång grundutbildning.13 Kommittén föreslår att ingen totalförsvarspliktig ska åläggas att fullgöra värnplikt efter , såvida regeringen inte har föreskrivit om det. förutsätter försvarsberedskapen att grundutbildning inom ramen för värnplikt snabbt ska kunna åter- upptas om behov uppstår. Till följd av detta bedömer kommittén att mönstringsverksamheten bör fortsätta till och med . Att ingen värnpliktig ska åläggas att fullgöra värnplikt efter medför dock att inte bör skriva in någon för värnplikt. Däremot motiverar beredskapsbehovet att en fortsatt inskrivning till utbildningsreserven sker vid de urvals- och inskriv- ningstillfällen som inträffar . Inskrivning i utbildningsreserven bör ske av de totalförsvarspliktiga som bedöms ha förutsättningar att genomföra grundutbildning enligt nuvarande kravprofiler. Regeringen bör fatta beslut om och utfärda föreskrifter om detta. I sammanhanget bör framhållas att regeringen sin proposition Ett användbart försvar anfört att personalförsörjningen av alla personalkategorier i Försvarsmakten bör vila på frivillighet. Reger- ingen anför vidare att den avser att återkomma med en redovisning av hur den framtida personalförsörjningen bör utformas i de frågor som kommittén har studerat efter det att slutbetänkandet har remissbehandlats. Förslagen bör möjliggöra en reformering i enlig- het med dessa intentioner . 13 Till och med har 7 478 män mönstrat. Av dessa har 1 261 skrivits in till värnplikt, 2 513 i utbildningsreserven och 496 fått ett preliminärt besked om inskrivning inför urvalstillfället . Till och med har 925 kvinnor antagningsprövats. Av dessa har 310 skrivits in till värnplikt och nio i utbildningsreserven. Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning Angående dem som genomför en webbaserad lämplighetsundersökning Försvarsberedskapen förutsätter att mönstring och inskrivning i utbildningsreserven av totalförsvarspliktiga fortsätter till och med . Ett villkor för att detta ska kunna genomföras enligt det nuvarande systemet är att fortsätter att samla in uppgifter om alla mönstringsskyldiga män genom den webbase- rade lämplighetsundersökningen. bör även samla in personuppgifter av de kvinnor som väljer att svara på frågorna i undersökningen. Denna verksamhet bör fortgå till och med . Kommittén föreslår att bestämmelserna om tjänstgöring med värn- eller civilplikt inom totalförsvaret, efter , ska vara könsneutrala när de tillämpas. Följden av detta är att Pliktver- ket bör skicka ut inloggningsuppgifter till samtliga 18-åriga kvinnor och män som är svenska medborgare. Informationsinsatser till mönstrande och inskrivna totalförsvarsplik- tiga I den webbaserade lämplighetsundersökningen finns frågor om den enskildes inställning till att göra lumpen samt en fråga som lyder: Kan du tänka dig att göra internationell tjänst efter lumpen?. Svaren på dessa frågor visar den enskildes intresse vid svarstillfället. Kommittén har tidigare bedömt att det är av stor vikt att den enskildes intresse för tjänstgöring tas till vara i samband med att det nya regelverket träder i kraft. I ett vidare sammanhang vill kommittén dessutom lyfta fram det positiva i att ungdomar ges större valmöjligheter. En viktig aspekt av detta är kommitténs huvudförslag i betänkandet, det vill säga att den inskränkning i den enskildes rörelsefrihet som tjänstgöring under plikt innebär, tas bort när behov för detta inte finns. En annan är att osäkerheten för den enskilde totalförsvarspliktige i största möjliga mån bör undvi- kas före, under och direkt efter personalförsörjningsreformen har genomförts. Detta har bland annat påpekats av . Kommittén föreslår på grundval av detta att personer som endera har påbörjat militär grundutbildning, skrivits in till tjänstgöring eller i utbildningsreserven, under ett tidigt stadium informeras inte bara om vilka regler som kommer att gälla för dem efter utan även vilka möjligheter som de kan erbjudas. Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning att nå ut med denna information är i samband med den webbase- rade lämplighetsundersökningen samt i samband med mönstring eller antagningsprövning. Information om vad som kommer att gälla bör även skickas ut till personer som redan har skrivits in för tjänstgöring eller i utbildningsreserven eller fullgör grundutbild- ning i samband med att de nya bestämmelserna träder i kraft. Försvarsmakten kommer att ha mest kunskap om utbildnings-, kontrakterings- och anställningsmöjligheter i Försvarsmakten. Därutöver kommer Försvarsmakten att veta vilka förmåner med mera som kan erbjudas under en utbildning som sker med frivillig- het som grund. bör det påpekas att de ungdomar som påverkas av reformen gör det med bakgrund av bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt, ett område som har infor- merat om och även har utarbetade rutiner för. Därför föreslår kommittén att information om vilket regelverk som kommer att gälla samt vilka alternativ som kan erbjudas den enskilde tas fram i samråd mellan Försvarsmakten och . Ansvaret för att så sker bör ligga på som även bör ha ansvaret för att informationen distribueras till de berörda. 18Konsekvenser av kommitténs förslag Eftersom det är svårt att förutse bland annat vilka dynamiska effekter som långtgående förslag kan medföra, är det ofta svårt att med önskvärd tydlighet redovisa vilka ekonomiska och andra konsekvenser en omfattande reform kan leda till. För kommitténs vidkommande består en annan svårighet av att de bedömningar av vad det kostar att rekrytera och utbilda ett visst antal rekryter base- ras på antaganden som kan förändras av bland annat kommande beslut, såväl politiska som inom Försvarsmakten. Ett konkret exempel är hur de genomsnittliga anställningstiderna för soldater kraftigt påverkar utbildningsbehovet på det sätt som har redogjorts för i kapitel 17. Kommittén har strävat efter att i största möjliga mån hämta in nödvändiga sakkunskaper till stöd för de antaganden som ligger till grund för konsekvensbedömningarna. Grunderna för antagandena presenteras där så är tillämpligt. Fokus i konsekvensbedömning- arna kommer framför allt att ligga på de ekonomiska kostnader som kommitténs förslag innebär. Dessutom presenteras en unge- färlig effektivitetsjämförelse mellan utbildning i frivilligsystem och utbildning i det nuvarande pliktsystemet. I de antaganden och analyser som presenteras har kommittén strävat efter att tillämpa en försiktighetsprincip. Principen kommer till uttryck bland annat vid försöken att bedöma hur många av dem som börjar en grundläggande militär utbildning som därefter också går vidare till ett fortsatt engagemang inom Försvarsmakten. Genom att använda denna princip vill kommittén undvika att de kostnader som presenteras, i alltför stor utsträckning kommer att avvika från vilka kostnaderna de facto blir. Målsättningen är att öka förutsägbarheten. Det förtjänar även att nämnas att värnpliktsutbildning medför andra samhällsekonomiska kostnader än enbart de tydliga stats- Konsekvenser av kommitténs förslag Kommittén har emellertid valt att inte fördjupa sig i frågan om alternativkostnader. Tonvikt läggs i stället på de mer direkta kostnaderna. 18.1Förslagens betydelse för Försvarsmaktens personalförsörjning och uppdrag Kommittén har i kapitel 17 redogjort för sin bedömning av hur många personer som behöver genomföra en militär grund- utbildning för att Försvarsmakten ska kunna lösa de uppgifter den får av statsmakterna. Den nödvändiga utbildningsvolymen bedöms uppgå till cirka 6 050 rekryter . För att kunna utbilda ovan angivet antal rekryter, behöver Försvarsmaktens utbildningsorganisation dimensioneras utifrån behovet. Detta innebär att utbildning bör kunna genomföras på tillräckligt antal platser samt att nödvändig utbildande personal finns tillgänglig inom organisationen. Försvarsmakten har i ett underlag till kommittén anfört att en ökad utbildningsvolym om cirka 6 000 individer jämfört med den utbildningsvolym om 4 000 rekryter som redovisas i Försvarsmaktens budgetunderlag, skulle kräva en ökning av upp till 300 årsarbetskrafter. Emellertid anför Försvarsmakten att den av kommittén bedömda nödvändiga volymen skulle kunna utbildas om planerade nedskärningar av hemvärnets utbildningsgrupper inte genomförs. Mot denna bak- grund medför kommitténs förslag att en viss ökning av utbild- ningskapaciteten – i den del som avser utbildande befäl – jämfört med budgetunderlagets beräkningar måste tillföras. Behovet av personal till Försvarsmaktens, inklusive hemvär- nets/de nationella skyddsstyrkornas, militära befattningar uppfylls genom de av kommittén bedömda utbildningsvolymerna av rekry- ter. Kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga bör således kunna infrias. Kommittén bedömer att dess förslag skapar förbättrade möjlig- heter för Försvarsmakten att på ett mer kostnadseffektivt sätt personalförsörja insatsorganisationen än vad som är möjligt i dagens system. En viktig orsak till detta är att utbildningsvoly- merna kan anpassas efter det personalbehov som följer av det uppdrag statsmakterna har gett till Försvarsmakten. Kommitténs förslag innebär att rekrytering till hemvärnet/de nationella skyddsstyrkorna kommer att ske samordnat med den Konsekvenser av kommitténs förslag Genom detta kommer förutsättning- arna för hemvärnets/de nationella skyddsstyrkornas personalför- sörjning att förbättras kraftigt. Särskilt om förslagens konsekvenser för personalens sammansättning och folkförankring De noggranna tester och det urval som föreslås föregå tillträde till grundläggande militär utbildning kommer i stor utsträckning att säkerställa att olämpliga personer inte ges grundläggande militär utbildning. Förslagen har även positiva effekter på jämställdheten mellan kvinnor och män samt de integrationspolitiska målen. Detta redovisas närmare i avsnitt 18.6.5–18.6.6. Försvarsmakten kommer även fortsättningsvis att ha ett behov av personer med mångsidiga kompetenser i sin verksamhet. För att uppnå detta i ett frivilligsystem kommer marknadsföringsinsatser att behöva riktas mot bredare grupper än . Sammanfattningsvis bedömer kommittén att Försvarsmaktens framtida personalsam- mansättning i större utsträckning än tidigare kommer att utgöra ett tvärsnitt av befolkningen, bland annat avseende en jämnare köns- fördelning, ökad åldersspridning samt med ökat inslag av svenskar med invandrarbakgrund. Kunskapen om Försvarsmaktens verk- samhet kommer därigenom bredare grupper till del. Kombinerat med de informationsinsatser om försvar och samhällets säkerhet som föreslås, skapas ökade förutsättningar för en stärkt folkför- ankring. De frivilliga försvarsorganisationerna har bland annat genom sin ungdomsverksamhet spelat en viktig roll för att öka ungdomars intresse för Försvarsmakten. När personalförsörjningen inte längre baseras på plikt ökar betydelsen av att Försvarsmakten på olika sätt kan nå ut till unga för att bland annat informera om vilka möjlig- heter ett engagemang kan erbjuda. Det mervärde ett samarbete med de frivilliga försvarsorganisationerna – men även andra föreningar – kan ge Försvarsmakten bör därför tas tillvara. Om de frivilliga försvarsorganisationerna kan möta Försvarsmaktens behov har de därför en viktig funktion att fylla även . Försvarsmakten bör analysera hur frivilligengagemanget kan tillvaratas på bästa sätt. Konsekvenser av kommitténs förslag 18.2Förslagens betydelse för det civila försvarets personalförsörjning och verksamhet Kommittén konstaterar att någon civilpliktsutbildning översti- gande inte bedrivs . Den enda myndighet på det civila området som därigenom berörs direkt av kommitténs förslag är . bedriver grundut- bildning av och repetitionsutbildning för särskilda beredskapspoli- ser. Om beslut fattas om det, kan utbildning av beredskapspoliser ske på frivillig grund. Även om utbildningen genomförs på frivillig grund i stället för med stöd av bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt, kan beredskapspoliser efter utbildning och framställan av alltjämt av skrivas in för civilplikt. Därefter kan de krigsplaceras i en befattning och vid behov tas i anspråk med plikt, om skyldigheten att tillämpa värn- plikt och civilplikt åter skulle tillämpas. Kommittén har samverkat med och angående vilka eventuella konsekvenser kommitténs förslag kan få inom dessa områden. Kommittén har ställt frågan om behovet av personell förstärk- ning genom civilplikt vid höjd beredskap och vilken förberedelse- tiden är för att kunna bedriva utbildning av civilpliktiga till myndigheter som har ansvarat för sådan utbildning. har angett att de inte ser något behov av personell förstärkning och bedömer att myndigheten kommer att kunna hantera de uppgifter har inom flygtransportsektorn även vid höjd beredskap inom ramen för tillgängliga resurser. har i sin tur bedömt att fredstida driftsstörningar kan hanteras med resurser som finns inom bran- schen. Vid en beredskapshöjning och inför ett scenario med omfattande reparationsbehov behövs emellertid en personell förstärkning.