sou · GWB34 · 2009-01-01 00:00:00 — Enkanalsdistributionen var en anpassning från grossisternas sida och något avtal mellan läke- medelsindustrins branschorganisationer och grossisterna har aldrig förelegat. har i flera beslut medgivit undantag från konkurrenslagens förbud att begränsa konkurrensen genom aktuella exklusiva avtalsvillkor. De senaste undantagen fån konkurrensreglerna för enkanalsystemet löpte ut . ska företagen själva, till följd av ändrade konkurrens- Detaljhandel med läkemedel till allmänheten regler, bedöma om enkanalsystemet är förenligt med konkurrens- reglerna. 2.3Förslag om nikotinläkemedel i detaljhandeln överlämnade regeringen en proposition4 om nikotin- läkemedel i detaljhandeln till . I propositionen föreslås att inte längre ska ha ensamrätt att bedriva detaljhandel med receptfria nikotinläkemedel till konsument. Förslagen föreslås träda i kraft . Enligt förslaget ska en näringsidkare som vill bedriva detaljhandel med receptfria nikotinläkemedel anmäla handeln hos den kommun där handeln ska bedrivas. Kommunerna ska även svara för vissa kon- trolluppgifter. För dessa uppgifter ska kommunerna ha rätt att ta ut avgifter. ska enligt regeringens förslag ha ansvar för den övergripande tillsynen och bl.a. ha möjlighet att förbjuda verksam- het som inte bedrivs i enlighet med gällande föreskrifter. Närings- idkarna ska, i likhet med vad som gäller på tobaksområdet, vara skyldiga att utöva s.k. egenkontroll och upprätta egenkontrollpro- gram för verksamheten. Avsikten med egenkontrollen ska vara dels att underlätta och effektivisera tillsynen, dels att ge näringsidkaren hjälp med att kvalitetssäkra försäljningsverksamheten. I propositionen föreslås också att det ska vara förbjudet att sälja eller tillhandahålla receptfria nikotinläkemedel till den som inte fyllt . Överträdelse av förbudet är straffbelagt med böter eller fängelse . Samma ansvar föreslås gälla vid ute- bliven anmälan. 2007/08:17, Nikotinläkemedel i detaljhandeln. 3Sveriges läkemedelsmarknad i siffror I detta avsnitt görs en kortfattad beskrivning av den svenska läke- medelsmarknaden, där så är möjligt i ett jämförande internationellt perspektiv. De sammantagna svenska läkemedelskostnaderna hade en snabb ökningstakt under större delen av , men ökningen har planat ut . Nedanstående diagram beskriver utvecklingen i rörliga priser –2006.1 Figur 3.1 Läkemedelskostnader 1990–2006*, milj kr *förklaringar se nedanstående tabell 1 , Läkemedel – statistik , Statistik Hälso- och sjukvård 2007:1 kom- pletterad med data för åren 1990–2001. Studier av vilka faktorer som låg bakom den kraftiga ökningen av läkemedelskostnaderna pekade på två viktiga kom- ponenter; en ökande volym av konsumerade läkemedel och en för- skjutning från användning av äldre billigare läkemedel mot nya innovativa läkemedel.2 3 Förskjutning av sortimentet mot dyrare läkemedel var den faktor som drev på kostnadsökningen mest. Receptläkemedel är det dominerande segmentet av läkemedels- marknaden. Det näst största segmentet är läkemedel till sluten- vården. I tabellen nedan återfinns siffror för försäljningen i olika segment –2006. I tabellen framgår också att läke- medlens andel av hälso- och sjukvårdskostnaderna minskat något från 2005. Tabell 3.1 Läkemedelskostnader 2000–2006 (AUP, )a b fördelade på olika försäljningssätt samt andel av kostnader för hälso- och sjukvård. sjukvård (%) aHumanläkemedel, ATC kod A-V, bAUP är apotekens utförsäljningspris, cRecept till patient som får läkemedel dosdispenserade, dvs. fördelade i förpackningar för varje intagningstillfälle, eUppgift om kostnad för hälso- och sjukvård 2006 ännu ej tillgänglig. 2Gerdtham UG, . Why did drug spending increase during the 1990s? A decom- position based on Swedish data. Pharmacoeconomics 2004;22(1):29-42. 3Gerdtham UG, , , , effect of changes in treatment patterns on drug expenditure. 4Socialstyrelsen, Läkemedel – statistik för , Statistik Hälso- och sjukvård 2007:1 komplettterad med data för och (Ursprunglig källa: , SCB). har försäljningen inom det receptbelagda läkemedels- segmentet legat relativt , medan försäljningen av recept- fritt och slutenvården har fortsatt att öka. Av nedanstående diagram5 framgår att försäljningen av receptfritt, dvs. ej receptbelagda läkemedel, har ökat i rörliga priser. Ökningen inom slutenvården, den översta kurvan, utgör . I diagrammet framgår även att det allmännas kostnader för förmånerna legat i stort sett på samma nivå . Konsumenternas samlade egenavgifter steg långsammare än förmånerna , men är utvecklingen den motsatta. Förändringar i läkemedelskostnader 2000–2006, år 2000=100* Egenavgift (läkemedel) 5 Diagrammet baseras på data publicerad av , Läkemedel – statistik för , Statistik Hälso- och sjukvård 2007:1. *Diagrammet beskriver kostnadsutveckling i rörliga priser som index . För defini- tioner se föregående tabell. Förändringarna i förmånskostnader kan studeras mer i detalj i nedanstående diagram.6 Diagrammet illustrerar kostnadsöknings- takten i procent jämfört med situationen . var det vanligt att kostnaderna ökade med 7–. Ökningstakten sjönk drastiskt , då kost- naderna till och med sjönk. har kostnadsökningen legat på enprocentsnivån. är ökningen på nivån 2–2,. Förmånskostnad alla varor, ändring rullande 12 månader jämfört Den brutna kostnadsökningskurvan 2003 för såväl förmånskostnad som egenavgift var associerad med införande av generisk substitu- tion i i oktober 2002.7 Den något stigande kostnadsökningstakten under- stiger fortfarande den . Det är inte alldeles oväntat att kostnadsbilden skulle vända uppåt eftersom inga stora patent- utgångar har varit aktuella . Däremot har det skett några nyintroduktioner med applikationsområde i öppenvården. förväntas kostnaderna för läkeme- delsförmånerna stiga snabbare än . 6Socialstyrelsens data om förmånskostnadens ändring. 7Andersson et al . styrelsen beräknar att kostnadsökningstakten kommer att öka . –2009 förväntas kostnadsök- ningen bli och ytterligare något högre 2010 och 2011.8 Som främsta skäl till att kostnaderna drivs uppåt anger Social- styrelsen: färre stora patent går ut fler nya läkemedel förväntas bli introducerade volymen förväntas öka med hänsyn till underliggande faktorer såsom befolkningens åldersstruktur och levnadsvanor färre läkemedel förväntas föras över till slutenvården Vissa läkemedelspatent med större försäljningsvolym går ut och 2011, annars skulle kostnadsökningen sannolikt bli ännu större. Den samlade kostnadsutvecklingen ska ses mot bakgrund av den fortsatta volymutveckling som äger rum. Antalet definierade dygns- doser (DDD) ökade , och under 2006.9 I nedanstående tabell framgår effekten av patentutgångar och generiskt utbyte i form av lägre priser. Volymföränd- ringen av försålda läkemedel har varit . Ökningen består av följande komponenter: prisförändring i befintligt sortiment (0,) förändrad försäljningsvolym (DDD), dvs. total mängd läkemedel, av befintligt sortiment (3,) värdeökning, eller förändringar i sortimentet (nya, oftast dyrare, preparat för behandling av samma åkomma, nya preparat för tidigare ej behandlingsbara åkommor eller övergång från ett billigare till ett dyrare, men inte nödvändigtvis nytt, läkemedel) (-1,).10 8Socialstyrelsen, Läkemedelsförsäljningen i – analys och prognos, . Tabell 3.2 Kostnadsökningskomponenterna i läkemedelsförsäljningen på recept i –2006. Apotekens utförsäljningspris (AUP). -0,1 -2,3 -2,9 -1,6 -0,7 -1,2 har en relativt hög läkemedelskonsumtion i ett nordiskt perspektiv, men den är mer moderat i en europeisk jämförelse. Mätt som konsumtion av dygnsdoser (DDD) konsumerade 2004 1 584 dygnsdoser per 1 000 invånare per dag. Det kan jämföras med 1 500 dygnsdoser per tusen invånare per dag, 1 160 och 973.12 Antalet dygnsdoser växte i snitt i mellan 2000–2005. I förskrivs i snitt 6,9 recept per invånare och år, i 5,6, i 8,0 och i 12,6.13 I har volymerna ökat i en tämligen jämn takt . Volymen av läkemedel har fortsatt öka även efter introduktionen av generisk substitution på apotek emedan kost- nadsökningen avklingat efter detta.14 Volymutvecklingen skiljer sig åt för olika läkemedelsgrupper med en viss förskjutning mot billi- gare produkter. Sannolikt har den priskonkurrens som uppstod efter på storsäljande produkter vars patent gick ut bidragit till detta. ; Pharmaceutical Pricing an Reimbursment Policies in , Health Working Papers No 28, DELSA/HEA/WD/HWP(2007)5. s. 32. 13Ibid, s. 32. Swedish pharmaceutical benefit reforms: analyses of implementation, pharma- ceutical sales patterns and expenditures [Doctoral dissertation]. : ; 2006. De totala privata och offentliga utgifterna för läkemedel per capita var 2004 lägre i än genomsnitt (se diagram). I jämförelse med övriga nordiska länder har endast lägre utgifter per capita. Utgifterna i mot- svarade av BNP jämfört med snittet för om . Enligt beräkningssätt svarade läkemedlen för av de sammanlagda kostnaderna för hälso- och sjuk- vården i . Det är relativt lågt i förhållande till genom- snittet i , men relativt normalt i ett nordiskt perspektiv.15 Kostnaderna per capita korrigerat för köpkraft framgår nedan.16 Figur 3.4 Läkemedelskostnader per capita, USD PPP, 2004 (01) Schweitz (01) 0 100 200 300 400 500 600 700 800 27–28. I en aktuell analys beskriver tillväxten av läkemedelskostna- derna i som modest . –2004 var den svenska årliga kostnadsökningen i snitt jämfört med snittet i om 5 procent.17 Offentliga medel, från stat och landsting, täcker av de totala läkemedelskostnaderna i . Det är en högre an- del än för genomsnittet i , vilket var 2006. Alla nordiska länder utom ligger nära eller under genomsnitt för skattefinansiering av läkemedel. Av de av läkemedelskronan som allmänheten svarar för används () till receptbelagda läkemedel och () till egenvårdsprodukter.18 Kostnaderna för förmånerna, egenavgifter, slutenvårdsläkemedel och receptfria läkemedel avseende humanläkemedel uppgick till . Efter område och finansieringskälla för- delades den totala läkemedelsnotan för läkemedel enligt nedan.19 Egenavgift, läkemedel; 5,9 28–30. , s. 34. Nedanstående tabell beskriver hur läkemedelsförmånskostnaden inkluderande även förbrukningsartiklar och livsmedel inom för- månerna utvecklats till i dag.20 Tabell 3.3 Läkemedelsförmånskostnad och egenavgift för läkemedel, förbrukningsartiklar och livsmedel på recept 1990–2006, miljoner kronor21 aATC-kod A-V exkl T, Konsumenternas andel av kostnaderna för förmånsberättigade läke- medel uppgår till ca 21 procent.22 3.2Prisjämförelser med andra länder Det är av många skäl tekniskt svårt att göra exakta prisjämförelser mellan länder. Det förekommer ett flertal system för att fastställa priser och systemen har förändrats avsevärt . Mönstren för användning av läkemedel skiljer sig även kraftigt åt från ett land till ett annat – olika preparat förskrivs och olika styrkor och olika förpackningsstorlekar förekommer för ett och samma preparat. Generikatillverkare kan även ha olika leveranskapacitet i olika länder, vilket påverkar vilket läkemedel som faktiskt byts ut och till vilket pris. En vanlig konklusion är att prisjämförelser mellan olika länder inte är en pålitlig metod för att jämföra effektiviteten hos olika system.23 En illustration av dessa problem är de försök som har gjorts att jämföra och priser på generiskt utbytbara pro- dukter. Helse- og omsorgsdepartement, som har jämfört priserna på utbytbara produkter i , och , drar slutsatsen att priserna generellt är högre i än i de bägge andra länderna. noterar departementet att det finns exempel på preparat och förpackningar som är billigare i Norge.24 Vissa andra utredningar har kommit till slutsatsen att har lägre priser på generiskt utbytbara produkter än Sverige.25 Andra har omvänt hävdat att är billigare än . Avgörande förefaller vara om man tar hänsyn till respektive lands specifika för- skrivnings- och konsumtionsmönster.26 I en studie genomförd av IMS 2007 har priserna undersökts på de i mest säljande produkterna som lanserats . Slutsatsen är att priser för dessa läkemedel ligger i linje med övriga . Det gäller såväl AUP som AIP och tillverkar- nas pris.27 konkluderar å sin sida att de priser som tillverk- arna erhåller på den svenska marknaden i en europeisk jämförelse är höga inom det patentbelagda marknadssegmentet. Det är endast i Wilsdon, N. Wehmhorner & C. Calcagno, The role of competition in encouraging efficient distribution and use of generics products, CRA-International, . 24Prising av byttbare legemidler (trinnpris) og apotekenes maksimalavanse, Helse- og omsorgsdepartementet, Höringsnotat, . 25IMS, IMS MIDAS and Analysis. 26IMS, International price comparison of generics – Top – 35 Generic products in EU. 27 IMS, International price comparison of new products launched 2001-06 – Top – 25 products in versus rest of Europe, Prepared by pricing & reimbursement practice of IMS consulting for () 2007, s. 9–11. , som tillverkarna får högre priser än i för nya läkemedel.28 Skillnader i droghandelns genomsnittliga inköpspriser (DIP) för läkemedel i 16 europeiska länder (= 10029) De 180 mest säljande produkterna Den generella bilden av läkemedelspriser är, enligt , intressant.30 Tillverkarnas pris är relativt höga. ligger grossistpriserna (apotekets inköpspriser - AIP) i paritet med andra europeiska länder, medan priserna i konsumentledet (– AUP) är bland de lägre i . I är receptför- skrivna läkemedel inte belagda med mervärdesskatt, vilket är fallet i andra länder. Av kartläggning av den svenska läkemedelsmarknaden framgår att man i varit framgångsrik i att införa konkurrens för generiska preparat.31 Enligt en utförd studie har , s. 45. 29Ibid s. 59. 30–31. , s. 31. bland de lägsta försäljningspriserna på generika i i konsu- mentledet, men ligger på genomsnittlig europeisk nivå vad gäller tillverkarnas (DIP) och grossisternas utpriser (AIP).32 33 LFN publicerade en ny analys av prisutvecklingen på generika i juni 2006.34 Slutsatser som dras är att läkemedelspriserna föll med sedan generiskt utbyte infördes, dvs. Den ackumulerade besparingen har varit nästan . Hela nedgången beror på att läke- medel utan patentskydd har gått ner i pris och apotekens utbyte av desamma. Generikapriserna har minskat med 40 procent.35 Prisfallet på generika har även medverkat till att användningen av dyra patentskyddade preparat minskar till förmån för läkemedel som förlorat sitt patent och fallit i pris. Utbytet påverkar, enligt LFN, konkurrenssituationen inom hela terapiområden.36 Även andra faktorer har medverkat till prisfallet. Bland annat har fem storsäljare förlorat sina patent under den aktuella perioden.37 Prisfallet skulle, om man bortser från dessa fem, ha stannat vid 4 procent.38 bedömer i sin analys att den årliga nettobesparingen är ca beaktat kostnaderna för att genomföra utbytena.39 Enligt fanns 870 öppenvårdsapotek i Sverige.40 De 870 apotekens försäljning i AUP (intäkter) varierade . Den genomsnittliga försälj- ningen per apotek var . Medianapoteket sålde för . Det fanns 17 apotek som hade en årsomsättning som översteg 100 miljoner kronor.41 32DIP är en förkortning för grossisternas (droghandelns) inköpspris. AIP betyder apo- tekens inköpspriser. 33IMS, International price comparison of generics – Top – 35 Generic products in EU, Prepared by pricing & reimbursement practice of IMS consulting for EFPIA and LIF 2007. , J. o. D. , Kraftig prispress på läkemedel efter introduktionen av generiskt utbyte, LFN, . 35Ibid, s. 3. 36Ibid, s. 4–5. 37Ibid, s. 6. , s. 32. 39Konkurrensverket, Avveckla apoteksmonopolet med konsumentnyttan i fokus, 2007. 40Antalet öppenvårdsapotek uppgick enligt till 893 stycken. I nedanstående diagram redovisas apoteken rangordnade efter storleksordning. Figur 3.7 Apotekens intäkter rangordnade i storleksordning 2006 105 157 209 261 313 365 417 469 521 573 625 677 729 781 833 Den totala marginalen (ersättningen ur läkemedelsförmånen) för alla apotek i kronor uppgår till för läkemedel och för övriga produkter inom för- månerna. I genomsnitt är apotekens ersättning från förmånerna för läkemedel och 4,5 miljoner beaktande för- brukningsartiklar och livsmedel för särskilda näringsändamål. Apoteksmarginalen i var mätt som andel av utförsäljningspriserna på receptbelagda läkemedel. Det är lågt i ett internationellt perspektiv. Nedanstående jämförelse baseras på en europeisk studie 2007.42 42 and , s. 7, Data från är hämtat IMS Market Prognosis Europé 2006 och Tom Wildson and Nonthi Wehmhorner, Liberalising the Swedish pharmacy market, prepared for , 2007, s. 22. Apotekstäthet (invånare per apotek) Jämförelsen ska uttolkas med stor försiktighet eftersom apotekens uppgifter kan variera kraftigt från ett land till ett annat. Diagram- met skulle ytligt kunna tolkas så att apotekens marginal tenderar att stiga med ökad apotekstäthet. med den lägsta apoteks- tätheten har även den lägsta apoteksmarginalen av dessa länder. Även andra faktorer spelar in. I t.ex. ska apoteken utföra vissa utvidgade hälsotjänster, men har obetydligt högre mar- ginal än och dubbelt så hög apotekstäthet. I finns 10 700 invånare per apotek. Endast har en lägre täckning (16 800 invånare per apotek). Medianen för de 25 europeiska länder som rapporterar in data är 3 900 personer per apotek. I är siffran knappt 5 000 personer per apotek. Efter omregleringen av den norska apoteksmarknaden har antalet invånare per apotek sjunkit från 11 540 till 8 098.43 I nedanstående tabell beskrivs marginal i krontal, baserat på den ersättningsmodell som tillämpas. Pris- modellen ger eller marginal på en förpackning som kostar . 43 Apotekforeningen, Apotek og legemidler 2007, Bransjestatistikk om apotekenes virk- somhet og rammevillkor. är den procentuella marginalen högre och vid dyrare läkemedel är den procentuella marginalen lägre än . Figur 3.9 marginal i krontal vid olika inköpspriser 100 125 150 175 200 225 250 275 300 325 350 375 400 425 450 475 500 525 550 575 600 625 650 675 700 725 750 Vid bedömning av apoteksmarginalens storlek för receptbelagda läke- medel inom förmånerna bör även tas i beaktande att marginal på de receptbelagda läkemedlen vid en fullkostnadskalkyl inte har varit självbärande utan medfört ett underskott vilket vägts upp av lönsamheten för försäljning av receptfria läke- medel.44 Inom grossistledet brukar man tala om fullsortimentsleverantörer och leverantörer som endast lagrar och marknadsför ett begränsat sortiment. Det förekommer, vilket är fallet i , att grossist- ledet endast består av lager och distribution. Till skillnad från andra europeiska länder har , liksom även är fallet i , inga läkemedelsgrossister i traditionell mening. I finns två grossister, vilka i praktiken är renodlade distributörer. De verkar inom ett s.k. enkanalsystem och fungerar där- med som logistiska centra. De två aktörerna har exklusiva distribu- tionsavtal på produktnivå med tillverkarna. får distributionsavtalen numera sträcka sig endast för befintliga kunder och för nya eller övertagna kunder. Kontrakten baseras normalt på en procentmarginal som fastställs efter förhandling med tillverkarna. Eftersom grossisterna verkar som distributörer, utan affärsrisk för varorna, är deras marginaler små i jämförelse med vad grossist- ledet normalt erhåller. De svenska distributörernas marginal är 2–3 procent45, vilket räknas bland de lägsta i Europa.46 I en europeisk studie som omfattar nio länder varierar grossistmarginalen mellan i och i Nederländerna.47 Det är emellertid vanskligt att göra jämförelser mellan olika länder efter- som tjänsteutbud och innehåll varierar kraftigt från land till land. Marginalerna redovisas ömsom brutto (inklusive framförhandlade rabatter), ömsom netto (endast distribution och lager). Exempel på tjänster som kan utföras i grossistledet är förutom orderhantering, lagring och transport även insamling av utgångna läkemedel, hantering av återkallande av läkemedel, avfallsinsamling, finansiella tjänster, information, utbildning och analys.48 Ett parallellimporterat läkemedel är ett godkänt läkemedel som importeras från ett EU/EES- till ett annat EU/EES-land för att efter godkännande från berörd myndighet marknadsföras i import- landet. Parallellimport möjliggörs av och EU:s inre marknad med fri rörlighet för varor och tjänster. När en ansökan om parallellimport inkommer till Läkemedels- verket gör verket en utredning av det ansökta parallellimporterade läkemedlet där det jämförs med motsvarande godkända läkemedel i importlandet, s.k. direktimporterat läkemedel. Det parallellimpor- terade läkemedlet ska i tillräckligt stor utsträckning likna det direkt- importerade läkemedlet. Vid denna bedömning beaktas bl.a. om det parallellimporterade läkemedlet och det direktimporterade läke- medlet har gemensamt ursprung, innehåller samma aktiva substans 45LIF, Fakta 2007, Läkemedelsmarknaden och hälso- och sjukvården. , s. 41. 47Joan Costa-Font and , Medicines parallel trade in Union: a gravity specification, , Working Paper No: 6/2007 2007 LSE Health, s. 7. samt har jämförbar sammansättning.49 För att parallellimport ska kunna ske, ska den direktimporterade produkten vara antingen godkänd via den nationella eller den ömsesidiga europeiska proce- duren. Om den direktimporterade produkten är godkänd via den centrala proceduren kan man i stället ansöka om parallelldistribu- tion hos ().50 Det finns ca 8 500 godkända humanläkemedel i , varav knappt 1 800 är parallellimportprodukter.51 Parallellimporterade läkemedel är således i allt väsentligt patent- skyddade originalläkemedel som importerats från ett EES-land där priserna är lägre än i . hade Läkemedels- verket 1 986 godkända parallellimporter, som korresponderar mot 413 originalläkemedel, som således kan vara föremål för konkur- rens.52 Enligt Läkemedelshandlarna, som är branschförening för parallellimportörerna, är det cirka 250 parallellimporterade läke- medel som de facto handlas på den svenska marknaden.53 –var värdet av parallellimpor- terade läkemedel . Det motsvarar av den totala försäljningen under samma period.54 De företag som vill parallellimportera läkemedel måste inneha ett tillstånd till partihandel vilket för företag i utfärdas av Läke- medelsverket. Även varje läkemedel måste godkännas av Läkemedels- verket eller , vad avser parallelldistribution (se utförligare beskrivning ovan). De godkända parallellimporterade läkemedel registreras i det för läkemedel, NPL. Apoteken kan i realtid i artikelregister (ACA) vid beställning av läkemedel se vilka produkter som för dagen är de billigaste. Den direkta besparingen av att apoteken expedierar parallellimport be- räknas 2006 vara , vilket innebär att de parallell- importerade produkterna har ett snittpris som är lägre än originalen.55 Därutöver antas att möjligheten till parallellimport har en generell prisdämpande effekt.56 Parallellimporten är mest före- 49LVFS 2004:8 jämte ändringar. 51LIF, Fakta 2007, Läkemedelsmarknaden och hälso- och sjukvården. kommande i de länder som ger höga ersättningar till tillverkarna, dit t.ex. hör.57 Besparingen kommer landstingen och indirekt de statliga för- månerna till del. Apoteken har ingen vinst av att välja ett parallell- importerat läkemedel men är enligt lagstiftningen om läkemedelsför- månerna skyldiga att tillhandahålla det billigaste utbytbara läkemedel som finns tillgängligt på vid expeditionstillfället. De parallellimporterade läkemedlen återfinns främst inom segmen- tet öppenvårdsförskrivning. Där utgör de av den totala för- säljningen. De parallellimporterade läkemedlens andel av olika grupper av läkemedel varierar kraftigt. av psykoanaleptika- och endokrinterapiförsäljningen härrör från parallellimport. Inom andra områden såsom analgetika, medel vid ögonsjukdomar, anti- bakteriella medel och neuroleptika är försäljningsandelen 1–4 procent.58 Endast en procent av försäljningen till slutenvården består av parallellimport.59 Det pågår ett flertal intressanta förändringar på den internationella apoteks- och grossistmarknaden.