sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — En etnografisk studie av social och dis- kursiv praksis i skolen. , , , E & , E. (2008). Travelling discour- ses on gender and education: The case of boys' underachieve- ment. Nordisk Pedagogik, 28(1), 1–14. (2005). Kön och skolframgång: tolkningar och per- spektiv. : Myndigheten för skolutveckling. , O. (2004). Nye gutter og jenter – en ny pedagogikk? , M., Kraussa, S., & Kuntera, M. (2008). Gender differen- ces in mathematics: Does the story need to be rewritten? Intelligence, 36(5), 403–421. Carrington, B., Tymms, P. & Merrell, C. (2008). Role models, school improvement and the 'gender gap'do men bring out the best in boys and women the best in girls? , 34(3), 315–327. Chatard, A., Guimond, S., & Selimbegovic, L. (2007). how good are you in math? the effect of gender stereotypes on students recollection of their school marks. , 43 (6), 1017–1024. Chodorow, N. (1978). The reproduction of mothering: psycho- analysis and the sociology of gender. , R. W. (2002). Connolly, P. (2006). The effects of social class and ethnicity on gender differences in GCSE attainment: a secondary analysis of the Youth Cohort Study of and 1997–2001. 32 (1): 3 – 21. Dovemark, M. (2004). Ansvar – flexibilitet –valfrihet. En etno- grafisk studie av en skola i förändring. , : , Acta Universitatis Gothoburgensis. & Fischbein, S. (1986). A study of sex and schooling. , 30, 71–84. Fischbein, S. (2007). Specialpedagogik i ett historiskt perspektiv. Reflektioner kring specialpedagogik - sex professorer om forsk- ningsområdet och forskningsfronterna. , C., & , U. (1993). där de härliga lagrarna gro. kultur, klass och kön i det svenska läroverket 1850–1914. (2005). Föreskolebarns konstruktion av maskulini- teter. I M. (red.). Manlighet i fokus – en bok om manuliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. 146–160 : Liber. (1998). Kompetent för det nya arbetslivet? Tre gymnasie- klasser reflekterar över och diskuterar yrkesförberedande studier. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (2006). Coola killar pluggar inte. Ord och Bild, 3–4, 106– 114. (2009). En studie av lärares uppfattningar om arbetsuppgifter, kompetens och för- väntningar. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (2008). Relationer i skolan. en studie av femniiteter och maskuliniteter 9. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (1961). Kjonnsroller i skole- og arbeidsprestationer. for samfunnsforskning, 2, 147–161. (1978). The measurement and behavioral implica- tions of fear of success in women. Personality, motivation, and achievement. 41–70. (2005). The gender similarity hypothesis. American Psychologist, 60(6), 581–592. S., & Grobe, S. (2008). Metaanalysis in the psychology of women. In F. l. & M. A.Paludi (Eds.). A handbook of issues and theories. 142–173. (2006.). Lads and ladettes in school: Gender and a fear of failure. Maidenhead: /Education. , C., & Warin, J. (2000). The importance of gender as an aspect of identity at key transition points in compulsory education. , 26(3), 376–391. (2000). Motivation och inlärning ur genusperspek- tiv. En studie av gymnasieelever på teoretiska linjer/program. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. , W., & Bouchard, T. (2007). Sex differences in mental abilities: G masks the dimensions on which they lie. Intelligence, 35(1), 23–39. (1998). Pige- og drengepaedagogikker : praksis og perspektiver. Likt og ulikts.39–57 (2004). Flickor, pojkar och skoldebatten: Hur kon- strueras skolpolitiska problem? I Vitikka, E. (2004). Utbildningsstyrelsen (Ed.) 16/2004): Utbildningsstyrelsen. (2007). Grabben i skolan intill. (1990). Tar skolan hänsyn till könsskillnader? Nämna- ren, 1990(2). (1994). Biologiska skillnader i intelligens mellan könen förstärks i den svenska skolan. I Visst är vi olika! En antologi för kunskap och debatt om likheter och olikheter mellan flickor och pojkar och deras olika villkor och förutsättningar i sko- lan. : Arbetsgruppen Kvinnligt och manligt i skolan. Maccoby, E. & Jacklin, C. (1974). The Psychology of Sex Differen- ces. (1980). Från reform till reform – Skolsverige 1950- 1975. , A., & Marsh, H. (2005). Motivating boys and motivating girls: Does teacher gender really make a difference? , 49(3), 320–334. Meece, J. L., Glienke, B. B., & Burg, S. (2006). Gender and motiva- tion. , 44 (5), 351–373. & , G. (red.). (2009). Skolvardag och framtids- ambitioner. Muller, P. A., F. K. Stage & Kinzie (2001). Differences in Precollege Science Achievement Science Achievement Growth Trajectories: Understanding Factors Related to Gender and Racial–Ethnic. 38(4): 981–1012. (1994). Skillnader i pojkars och flickors tidiga utveckling. Någrsa resultat från en pågående svensk undersök- ning. I Visst är vi olika! En antologi för kunskap och debatt om likheter och olikheter mellan flickor och pojkar och deras olika vill- kor och förutsättningar i skolan. : Arbetsgruppen Kvinligt och manligt i skolan. (red.). (2005). Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. (2005). velournissar och riktiga män – två man- liga könsformeringar i förskolan. I , M. ), Man- lighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar och masku- linitetsskapande i förskola och skola (s 67–94). (2005). Det hotande och lockande feminina. I , M. (red.) Manlighet i fokus – en bok om manliga peda- goger, pojkar, och maskulinets-skapande i förskola och skola. (2005). Manliga arbets- tagare i kvinnoyrken, jämställdhet, maskulinitet, feminitet och heteronormativitet. (2009). Barnens och kamratkulturens betydelse för skolframgång. I , B. & , G. ), Skolvardag och framtidsambitioner. Etnologiska perspektiv på utbildning. : Forum för skolan. (2005). Argument för och emot manlig personal i förskolan. I , M. (red.) Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar, och – i förskola och skola.s.21–45. Osbeck, C. (2006). Kränkningens livsförståelse : en religionsdidak- tisk studie av livsförståelselärande i skolan. Osbeck, C., , A.-S. & , I. (2003). Kränkningar i skolan. Förekomst, former och sammanhang. Pearce, R. (2006). American students at school transition points effects of cultural and social structural factors on the achieve- ment of white and chinese. , P. and E. Fennema (1985). Autonomous Learning Behavior: A Possible Explanation of Gender-Related Differen- ces in Mathematics. I Wilkinson, L.C., & Marrett, C. (red.) Gender Influences in Classroom Interaction. : Academic Press. (2004). Using informal pedagogy to oppress themselves and each other. Critical pedagogy, schooling and 11– 14 year old boys. Nordisk Pedagogik 24(1): 19–35. R., Keitha, T. Z., Ridleya, K. P., & Patela, P. (2008). Sex differences in latent general and broad cognitive abilities for children and youth: Evidence from higher-order mg-macs and mimic models. Intelligence, 36(3), 236–260. (1995). Gender differences in structure, means and vari- ences of hierarchically ordered abiliy dimensions. Learning and Instruction, 5, 37–62. (1998). Gender differences in patterns of knowledge (Vol. : Acta Universitatis Gothoburgensis. (1974). En empirisk studie av kog- nitiv utveckling samt en kritisk analys av intelligensbegreppet. : Amqvist och . Shields, S. (1975). Functionalism, darwinism, and the psychology of women. A study in social myth. American Psychologist, 30(7), 739–754. Skelton, C., Carrington, B., , B., Hutchings, M., , B., & , I. (2008). Gender 'matters' in the primary classroom: Pupils' and teachers' perspectives. iFirst Article, 1–18 Sinnes, A. (2006). Three Approaches to in Science Education. NorDiNa 1, 72–83. (2004 a). (2004 b). Individ- och klassvariation i åk. Studier av individ- och klassvariationen i nu-materialet 2003. (2006). Könsskillnader i måluppfyllelse och utbildnings- val. (Rapport 287). & , L-C. (2008). Stereotype threat: effects on education. Social Psychology of Education 11, 243–257. (1971). School performance in relation to intelligence, sex and home environment. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (2008). Har dagens tonåringar sämre studieförutsätt- ningar? En studie av förskjutningar i intelligenstestresultat och framåt. Pedagogisk Forskning i 13 (4), 258–277. (2008). Genomströmningen i gymnasieskolan. IPD- rapporter, 2008:2. : , Institutio- nen för pedagogik och didaktik. Walkerdine, V. (1987). Femininity as Performance. , 15 (3) 267–279. Warin, J., & Dempster, S. (2007). The salience of gender during the transition to higher education: students accounts of per- formed and authentic identities. , 33(6), 887 – 903. Warin, J., & J. Muldoon. (2008). Wanting to be known: Redefin- ing self-awareness through an understanding of self-narration processes in educational transitions. iFirst Article 1–15. (1992): Motivation. Alkin (red.). (s 860–865). & , E. (2009). En talande tystnad. Om frånvaro och närvaro i forskning om utbildning och kön. I , I. (red.). i förskola och skola. Om policy, perspektiv och : Acta Universitatris Gothoburg- ensis. (1977). : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (1989). Olika kön, samma skola? En kunskapsöver- sikt om hur elevernas könstillhörighet påverkar deras skolsituation. (1991). Könsskillnader i gymnasieskolan. En kun- skapsöversikt. (2005). Könsskillnader i skolprestationer. En text som kartlägger de olika ideologiska förändringarna som inträffat . (Bilaga till Könsskillnader i måluppfyllelse och utbild- ningsval : ). (2007a). Från förskola till högskola – vilka avtryck ger forskning om jämställdhet? (2007b). Genusperspektiv på pedagogik. Vitikka, E. (2004). Skola – kön – inlärningsresultat. I Utbildnings- styrelsen, (Vol. 16/2004). Volman, M., & , G. t. (2007). Learning and the development of social identities in the subjects care and technology. , 33(6), 845–866. , K.-C., Lam, Y. R., & Ho, L.-M. (2002). The effects of schooling on gender differences. , 28(6). (2002). Könsmönster i förändring? – en kunskapsöversikt om unga i skolan. Appendix: Kunskapsbehov och fortsatt forskning Uppdraget som rapporteras ovan var att göra en kunskapsöversikt avseenden teorier/förklaringar till könsskillnader i skolpresta- tioner. Med den tid som stått till förfogande har endast en liten del av tillgängliga studier kunnat tas tillvara och många möjliga uppslag till preciseringar har inte kunnat fullföljas. Nedan görs en reflektion avseende vilken forskning/kunskapsutveckling som framstår som intressant och fruktbar mot bakgrund av erfaren- heterna från arbetet med rapporten. Analyser av hur könsskillnader i skolprestationer tolkas och uttrycks Formuleringen könsskillnader i skolprestationer är kontroversiell både i vardagslivet, politiskt och inomvetenskapligt. Tolkningen av vad det betyder att frågan fått så stor uppmärksamhet varierar från antaganden som att - har gått för långt till att det handlar om ännu ett uttryck för att det som handlar om män/pojkar alltid är viktigare än det som handlar om kvinnor/flickor. Olika typer av inträngande analyser (exempelvis diskursanalyser, idéanalyser eller argumentationsanalyser) av texter och tal rörande könsskillnader i skolprestationer behövs både därför att det i sig är intressant och för att det är en viktig bas för utveckling av fruktbara och forsk- ningsbara frågeställningar. Utveckling av problemformulering/frågeställningar Talet om könsskillnader i skolprestationer har ett påtagligt sym- bolvärde, men har också en empirisk grund. Det framstår för mig som uppenbart att det inte handlar om ett entydigt fenomen utan om en rad olika företeelser som inte nödvändigtvis ens hänger samman. Några exempel på olika fenomen är: -Att pojkar är i majoritet bland barn/elever i behov av särskilt stöd är inte nytt, men har tidigare inte genusifierats. Special- pedagogiska studier med köns-/genusperspektiv har börjat utvecklas och behöver utvecklas vidare. -Medelvärdesskillnader mellan totalgrupperna flickor och pojkar är av allt att döma en helt annan fråga. Det är inte heller helt klart på vilket sätt det är ett problem. Skillnaden kan tas som en indikation på att olika grupper/individer hanterar skolarbete, prestationskrav, identitetskonstruktion mm på olika sätt och med olika konsekvenser. Könsskillnaden kan vara intressant som utgångspunkt, men det är för den skull inte självklart att det är kön eller genusordning i sig som är det centrala. Studier där samhälleliga förväntningar, individuella förhållningssätt, sociala kategoriseringar (varav genus är en) och skolan som arbetsplats och social miljö relateras är önskvärda, men resurs- krävande då olika former av vetenskapliga metoder behöver kombineras. Exempelvis: Hur förhåller sig vissa elevers ökade stress och andra elevers antipluggattityd till dominerande sam- hällsvärderingar och skolarbetets organisation? Finns varia- tioner beroende på social bakgrund, etnicitet eller andra aspek- ter av den sociala strukturen? För studier av sådana frågeställ- ningar behövs data på både makronivå (t ex i form av statistik) och på individnivå (t ex i form av berättelser). -Ett ytterligare exempel är klassrumsstudier där samverkan mel- lan det sociala samspelet och de pedagogiska processerna under- söks. Sådana studier finns, men oftare fokuseras antingen det ena eller det andra. Kön och genus bör i dessa sammanhang fin- nas med som en aspekt som kan antas kunna variera i inflytande över vad som händer både mellan individer och mellan miljöer. Exempelvis: Vilka innebörder och konsekvenser får olika arbets- sätt beroende på ämne, elevrelationer, elevidentiteter och skol- /klasskultur? Hur kommer genus (femininiteter och maskuli- niteter) in i sammanhanget och vilka andra former för indeti- teter/grupptillhörigheter och värderingar har betydelse? Denna typ av studier kunde kanske med fördel ta sin utgångspunkt i ämnen eller ämnesgrupper. () är ett område med, i detta sammanhang högst relevanta, kulturella och sociala särdrag som bland annat handlar om hög grad av sekularisering, en jämförelsevis lång tradition av formaliserat jämställdhetsarbete och utbyggd barnomsorg av hög kvalitet. Därför är det inte självklart att internationella (läs: anglo- saxiska) forskningsresultat utan vidare kan överföras (se t.ex. , och , 2008, och , 2009). Detta gäller såväl empiriska studier som teoretiska tolkningar. uppträder/aktualiseras de aktuella könsskillnaderna i många länder och skolsystem. Komparativa studier skulle kunna vara av avgö- rande betydelse för att förstås vad som är vad i sammanhanget. Det finns stora mängder av data som sannolikt skulle kunna användas för mer preciserade analyser där variationer mellan skol- system och utveckling skulle kunna belysas. Även i sådana analyser är det väsentligt att kön respektive genusordning sätts i relation till andra väsentliga faktorer och inte betraktas som själv- klart förklarande. Mängden rapporterad forskning som har relevans för den aktuella frågeställningen är betydande och i detta arbete har det ofta varit frustrerande att inte kunna följa upp olika teman. Genom serier av forskningsöversikter, där kanske också reanalyser och omtolk- ningar kan göras, med mer preciserade frågeställningar borde mycket kunskap kunna vinnas. Ett uppenbart sådant område handlar om undervisningsmetoder. Det förefaller finnas bety- dande mängder studier, men de är ofta begränsade till ett ämne och prövning av en metod/arbetsform. Det har varit svårt att använda dessa resultat övergripande, men systematiska analyser på metanivå borde prövas. Det samma gäller många andra aspekter som klass- rumsstudier eller skolattityder. Reflektionerna ovan handlar huvudsakligen om en långsiktig fort- satt kunskapsuppbyggnad om betydelsen av elevers könstillhörig- het och kollektiva genusordningar på olika nivåer för hur skolan fungerar. Vilken kunskap som på kort sikt skulle kunna göra skill- nad är svårt att säga. Betygsskillnader till flickors fördel är, som framgått, inget nytt. Att genusordningens förändring med beto- ning av jämställdhet över flera decennier också lett till accentuering av detta är varken fel eller förvånande. Konsten är att kunna äta kakan och ha den kvar d v s att behålla insikten om betydelsen av köns och genus med den maktordning det innebär och kunna se den stora variationen mellan individer och betydelsen av andra sociala kategoriseringar. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?