sou · GWB364 · 2009-01-01 00:00:00 — 6Senaste lydelse 2006:798. 7Senaste lydelse 2007:1332. TV-avgift skall betalas till dess att den avgiftsskyldige har betalas till dess att den avgifts- anmält att hans eller hennes skyldige har anmält att hans avgiftspliktiga innehav har upp- eller hennes avgiftspliktiga inne- hört och anmälan har kommit in hav har upphört och anmälan har kommit in till RIKAB. Om den avgiftsskyldige avlider upphör avgiftsskyldigheten per dödsdagen, om en anmälan som avses i första stycket kommer in till RIKAB från denna dag. TV-avgift som avser tiden efter det att avgiftsskyldigheten avser tiden efter det att har upphört enligt första eller andra stycket skall betalas tillbaka enligt första eller andra stycket ska betalas tillbaka till den Om beloppet är lägre än , betalas det dock inte Om beloppet är lägre än , betalas det dock inte tillbaka. Om en TV-avgift inte betalas Om en public service-avgift RIKAB sända en påminnelse till tid, ska RIKAB sända en den avgiftsskyldige med upp- påminnelse till den avgifts- maning att betala inom den tid betala inom den tid som RIKAB påminnelsen skall den avgifts- den avgiftsskyldige inom samma en påminnelseavgift med belopp som regeringen föreskriver. Om en TV-avgift inte betalas Om en public service-avgift inom den tid som har satts ut i inte betalas inom den tid som påminnelsen, skall den avgifts- har satts ut i påminnelsen, ska skyldige också betala en tilläggs- den avgiftsskyldige också betala avgift inom den tid som RIKAB en tilläggsavgift inom den tid som 8Senaste lydelse 2006:798. 9Senaste lydelse 2006:798. 10Senaste lydelse 2006:798. Ska public service-avgiften på grund av en ändring i denna lag betalas med ett annat belopp än tidigare, ska avgiftsposten för en period som löper när ändringen träder i kraft beräknas enligt den tidigare public service-avgiften för tiden före ikraftträdandet och enligt den nya avgiften för tiden efter ikraftträdandet. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. avgiften är av avgifts- nedåt till jämnt antal kronor. avrundas nedåt till jämnt antal RIKAB:s beslut om påförande av avgifter enligt denna lag ska anses som beslut av förvaltnings- denna lag ska anses som beslut om avgiften är obetald och får verkställas, om avgiften är förfallen till betalning. obetald och förfallen till betal- ställighet får ske även om Verkställighet får ske även Avser beslutet TV-avgift, krävs Avser beslutet public service- dock att RIKAB har sänt en avgift, krävs dock att RIKAB påminnelse enligt 12 §. har sänt en påminnelse enligt Uttagande av avgift handläggs hos kronofogdemyndigheten som allmänt mål. Ändring av TV-avgiftens storlek Ändring av public service- avgiftens storlek Skall TV-avgiften på grund av en ändring i denna lag betalas med ett annat belopp än tidigare, skall avgiftsposten för en period som löper när ändringen träder i kraft beräknas enligt den tidigare TV-avgiften för tiden före ikraft- trädandet och enligt den nya avgiften för tiden efter ikraft- trädandet. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. 11Senaste lydelse 2006:798. 12Senaste lydelse 2006:798. RIKAB skall inte ändra TV- avgiften enligt första stycket, om den avgiftsskyldige före avgifts- periodens utgång har anmält att hans eller hennes innehav av TV-mottagaren har upphört. RIKAB ska inte ändra public service- avgiften enligt första stycket, om den avgiftsskyldige före avgiftsperiodens utgång har anmält att hans eller hennes innehav av TV-mottagaren har upphört. De avgiftsbelopp som RIKAB tar emot skall minst föras över till . Medlen skall placeras på räntebärande räkning där. RIKAB svarar för förvalt- ningen av medlen. Denna lag träder i kraft . 13 Senaste lydelse 2006:798. lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § och 8 kap. 1 § radio- och TV- lagen (1996:844) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Tillstånd att sända TV-pro- Tillstånd att sända TV-pro- gram meddelas av regeringen, om gram meddelas av regeringen, om sieras med TV-avgiften enligt sieras med public service-avgiften lagen (1989:41) om finansiering enligt lagen (1989:41) om finan- av radio och TV i allmänhetens siering av radio och TV i all- tjänst, och av Radio- och TV- mänhetens tjänst, och av Radio- verket i övriga fall. och i övriga fall. Tillstånd att till hela landet eller till utlandet sända ljud- radioprogram meddelas av regeringen. Regeringen meddelar också tillstånd att sända lokal digital ljudradio. Tillstånd att sända närradio enligt 4 kap. och lokalradio enligt 5 kap. meddelas av Radio- och . Radio- och får vidare meddela tillstånd att sända ljudradioprogram som inte är närradio eller lokalradio. Verket får förena ett sådant tillstånd med villkor enligt 3 kap. 7–9 §§ samt besluta att föreskrifterna i 6 och 7 kap. inte ska tillämpas på sändningar som sker med stöd av ett sådant tillstånd. Om det finns särskilda skäl får regeringen meddela tillstånd att sända ljudradioprogram i lokala sändningar som inte uppfyller kraven för närradio eller lokalradio. Var och en som äger eller på annat sätt förfogar över ett elektroniskt kommunikationsnät som används för överföring av TV-sändningar till allmänheten genom tråd ska, om ett betydande antal hushåll som är anslutna till nätet använder det som sitt 1Senaste lydelse 2007:1289. 2Senaste lydelse 2007:1333. huvudsakliga medel för att ta emot TV-sändningar, se till att de boende i de anslutna hushållen kan ta emot TV-sändningar som sker med tillstånd av regeringen och som kan tas emot i området utan villkor om särskild betalning. Skyldigheten gäller endast för TV-sändningar för vilka sändningstillståndet har förenats med krav på opartiskhet och saklighet samt ett villkor om ett mångsidigt programutbud där det ska ingå nyheter. En sådan sändningsplikt gäller endast om förutsättningarna för vidaresändning enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk är uppfyllda. TV-sändningar enligt första stycket ska kunna tas emot på ett tillfredsställande sätt och utan kostnad för själva mottagningen. Sändningsplikten enligt första stycket gäller även TV- sändningar som en tillståndshavare genomför för att uppfylla skyldigheten att sända till hela landet eller till delar av landet, men där sättet att sända inte kräver regeringens tillstånd. stycket omfattar inte fler än fyra stycket omfattar inte fler än fyra programtjänster som sänds sam- programtjänster som sänds sam- tidigt av tillståndshavare vars TV–avgifter enligt lagen (1989:41) public service-avgifter enligt lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. radio och TV i allmänhetens I nät där TV-sändningar sker med både analog och digital teknik ska vidaresändning ske med analog teknik av minst två programtjänster som avses i fjärde stycket, om de sänds eller har sänts ut med analog teknik. I övrigt får vidaresändning ske med digital teknik. Sändningsplikten enligt första stycket gäller inte för en anläggning där ett begränsat antal TV-program förs fram till abonnenterna genom ett allmänt kommunikationsnät, som består av parkabel av metall, med hjälp av digital teknik. Sändningsplikten enligt första stycket omfattar inte sändningar som sker med stöd av tillstånd till vidaresändning enligt 3 kap. 5 §. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att bilagan till sekretesslagen ska ha följande lydelse, dels att 9 kap. 8 § ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos tillståndsmyndigheten på postområdet och hos myndighet som bedriver postverksamhet för uppgift som angår särskild postförsändelse. Om sekretess inte följer av annan bestäm- melse, får dock sådan uppgift lämnas till den som är försändelsens avsändare eller mottagare. Sekretess gäller hos myndighet som driver televerksamhet för uppgift som angår särskilt telefonsamtal eller annat tele- meddelande. Om sekretess inte följer av annan bestämmelse, får dock sådan uppgift lämnas till den som har tagit del i telefon- samtalet eller annars är telemeddelandets avsändare eller mottagare eller som innehar apparat som har använts för telemeddelandet. Sekretess gäller hos myndighet som handhar allmän samfärdsel för uppgift som angår enskilds förbindelse med samfärdsel- verksamheten och som inte avses i första eller andra stycket, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Sekretessen hos myndighet som bedriver postverksamhet för uppgift om enskilds adress gäller dock endast, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men. Sekretess gäller för uppgift vid särskild sambandstjänst inom totalförsvaret, om uppgiften avser telemeddelande som utom- stående utväxlar på telenät. Sekretess gäller i ärenden som avser TV-avgifter för uppgift som avser public service-avgifter för uppgift om enskilds person- liga eller ekonomiska förhåll- kan antas att den anden, om det kan antas att den 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2Senaste lydelse 1996:1586. eller någon honom närstående enskilde eller någon honom lider skada eller men om närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen enligt tredje och femte styckena i högst . I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. all verksamhet i aktie- ärenden om TV-avgifter (SFS (SFS 1957:297) all verksamhet i aktie- ärenden om public service- avgifter (SFS 1989:41) 3 Senaste lydelse 2007:1339. förnyande av luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297) Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § och 8 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. 1. livsmedel, kläder och skor, 1. livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbruknings- lek och fritid, förbruknings- varor, hälsa och hygien samt varor, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och TV- dagstidning, telefon och 2. boende, hushållsel, arbets- 2. boende, hushållsel, arbets- resor, hemförsäkring samt med- resor, hemförsäkring samt med- första stycket 1 skall i enlighet första stycket 1 ska i enlighet för hela riket gällande norm för hela riket gällande norm Om det i ett enskilt fall Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl, skall social- finns särskilda skäl, ska social- kostnader till en högre nivå. kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. skäl för detta. genom att beräkna den enskildes genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boende- levnadskostnader, utom boende- kostnaden, med ledning av ett kostnaden, med ledning av ett för sig och läggas till minimi- för sig och läggas till minimi- kostnad som anges i 5 § skall kostnad som anges i 5 § ska dock inget förbehåll göras. dock inget förbehåll göras Minimibeloppet ska, om inte inte annat följer av 8 §, alltid per annat följer av 8 §, alltid per månad utgöra lägst en tolftedel månad utgöra lägst en tolftedel beloppet för ensamstående, eller beloppet för ensamstående, eller beloppet för var och en av sam- beloppet för var och en av sam- manlevande makar och sambor. manlevande makar och sambor. stycket skall täcka normal- stycket ska täcka normal- kostnader för livsmedel, kläder, kostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, TV-avgift, hemför- telefon, public service-avgift, säkring, öppen hälso- och och sjukvård, tandvård, hus- förbrukningsvaror, resor, möbler, hållsel, förbrukningsvaror, husgeråd och läkemedel. möbler, husgeråd och läkemedel. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:847. Mitt uppdrag har varit att utifrån de gällande villkoren för public service analysera om det behövs förändringar i villkoren som ska gälla för nästa tillståndsperiod som inleds . Utgångs- punkten är att verksamheten ska få utvecklas och stärkas i en föränderlig medievärld med ett ökande utbud och nya medieplatt- formar. Enligt direktiven ska jag bland annat utreda frågor som rör uppdraget till public service-företagen, effektiv resursanvändning, styrningsfrågor och finansiering. Direktiven finns i bilaga 1. De stora förändringarna på radio- och TV-området har inneburit att frågor med anknytning till området utretts grundligt. har ett tjugotal statliga utredningsbetänkanden presenterats. Inte sällan innehåller dessa omfattande bakgrundsin- formation, lägesbeskrivningar och internationella utblickar när det gäller medieutvecklingen. Därtill har det bedrivits mycket forskning på landets många medie- och kommunikations- respektive journa- listikinstitutioner och i separata projekt. Mot den bakgrunden har jag valt att inte göra en fullständig beskrivning av medieutvecklingen i allmänhet och av förändringarna på radio- och TV-området i synner- het. Min ansats har istället varit att redogöra för relevant bakgrund i respektive avsnitt. Villkoren för public service utreddes i två separata utredningar. Deras slutsatser och förslag redovisas i betänkandena Radio och TV i allmänhetens tjänst: Finansiering och skatter (SOU 2005:1) samt Radio och TV i allmänhetens tjänst: Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:2). I det förra behandlades uteslutande frågan om finansiering och beskattning av public ser- De delar i det här betänkandet som behandlar finansieringen av public service tar sin utgångspunkt i det betänkandet. har jag haft kontinuerlig kontakt med företrädare för de tre public service-företagen (), () och () samt deras dotterbolag i () och (). Därtill har jag haft flera kontakter med för , och , och TV och Radio- och TV- verket. Jag har också haft en dialog med partier. Flera kontakter har tagits med utredning om kom- mersiell radio (Ku 2007:05), (Ku 2007:06) och (Ku 2007:07), men också med andra utredningar som haft beröringspunkter med uppdraget. Jag har vidare träffat eller haft kontakt med ett stort antal enskilda och företrädare för olika intresseorganisationer, film-, TV- och radioproducenter, forskare, företag och myndigheter. Jag har också deltagit i ett antal konferenser och seminarier. Därutöver har jag talat med företrä- dare för public service-företag i några nordiska länder. Faktauppgifter om program, sändningstid, kostnader etc. har i flera fall hämtats från SR:s, SVT:s och UR:s public service-redovis- ningar. Redovisningar har också begärts in från företagen i särskilda frågor. I 14 § kommittéförordningen (1998:1474) anges att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Det gäller även om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Konsekvensbeskrivningar ska enligt 15 § i samma förordning även göras om förslagen har betydelse för brottsligheten, det brotts- förebyggande arbetet, sysselsättningen, offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, jäm- ställdheten eller de integrationspolitiska målen. Förslagen i kapitel 5 ger anledning till konsekvensbeskrivningar när det gäller kostnader enligt 14 §. Vissa förslag kan också med- föra konsekvenser för sysselsättningen, konkurrensförmågan samt för företag i allmänhet enligt 15 §. Dessa konsekvensbeskrivningar finns i kapitel 5. För övrigt anser jag inte att mina förslag får sådana specifika konsekvenser som ska redovisas enligt kommittéförord- ningen. I författningsförslagen under rubriken står de bestämmelser som jag föreslår ska upphöra att gälla. Detta överens- stämmer inte med utformningen av författningsförslag i anslutning till propositioner. För en lekman framgår emellertid på detta sätt vilka bestämmelser som flyttas eller upphör. Ändringarna kom- menteras också i författningskommentaren. I betänkandet finns både förslag och bedömningar. Med förslag menar jag i huvudsak förslag till förändringar av sändningstillstån- det eller förslag till lagändringar. Bedömningar görs främst av saker som jag anser är av särskild vikt för uppdraget eller när det gäller frågor som inte kan regleras i sändningstillståndet eller på annat sätt. har SVT, SR och UR förändrat public ser- vice-redovisningarna för att göra det möjligt att jämföra uppgifter mellan företagen. Detta har medfört att vissa uppgifter inte är möjliga att jämföra . I några kapitel redovisas därför uppgifter . Efter inledningen presenteras ett sammanhang och en historik i kapitel 2, som tar oss fram till . Kapitel 3 innehåller en programförklaring av vad jag menar med public service. Därefter är betänkandet uppdelat i tre delar: form, innehåll och tillgänglighet. Förslag och bedömningar återfinns i alla kapitel i dessa tre delar. I den första delen presenteras formen för public service där jag inledningsvis i kapitel 4 redogör för frågor kring organisation, sam- verkan och effektivisering. I kapitel 5 lämnas förslag på hur public service-företagen ska finansieras . Kapitel 6 beskriver på vilket sätt uppdraget ska regleras och innehåller bland annat förslag om tillståndsperiodens längd och på vilket sätt uppföljningen av uppdraget ska gå till. Kapitel 7 inleder betänkandets andra del som behandlar inne- hållet i uppdraget. Här redogörs för public service-företagens över- gripande uppdrag att spegla landet och verka för mångfald i pro- gramutbudet. I kapitel 8 behandlas public service-företagens sär- skilda ansvar för språkliga och etniska minoriteter och i kapitel 9 ansvaret för barn och unga. Public service-företagens kulturansvar framhålls i kapitel 10. Kapitel 11 behandlar utomståendes medver- kan och extern produktion och kapitel 12 utbildningsprogram och UR. Sista delen av betänkandet behandlar sätt att tillgängliggöra utbudet, dvs. i huvudsak distributionen av radio och TV. Att till- gängliggöra TV behandlas i kapitel 13 där frågor om textning, taligenkänning, teckenspråk och syntolkning också berörs. I kapitel 14 diskuteras hur radio kan tillgängliggöras. Public service-företa- gens verksamhet på Internet behandlas slutligen i kapitel 15. 2Radio och TV i förändring: ett sammanhang Framtiden är redan här brukar man säga. Och det är sant. Men lika sant är att historien också finns kvar. Radio och TV befinner sig som många andra fenomen i brytningen mellan det gamla och det nya. Processer som konvergens och divergens lyfts fram som betydelsefulla. Apparater och tjänster smälter ihop som specialisering och fragmentisering av både utbud och användning ökar. Förändringarna är stora, men kontinuiteten är också betydande. Syftet med detta kapitel är att mycket kortfattat visa hur vårt etermedielandskap har formats och förändrats och antyda de utmaningar som framtiden erbjuder. Den officiella starten för svensk public service ägde rum den 1 januari 1925.1 Ett program med bland annat högtidliga tal, toner av , högmässa och ett drama av avslutades med nyheter från Tidningarnas Telegrambyrå (TT) och väderleksrapporten den första sändningsdagen. AB Radiotjänst, som ägdes av Radioindustrin och TT, hade fått koncession att sända rund- radio och verksamheten finansierades genom att lyssnarna betalade licens för att få ha en radiomottagare. Sändarnätet byggdes, ägdes och förvaltades av dåvarande . Principerna för denna organisation – fristående programbolag, avgiftsfinansiering och statligt ägt sändarnät – gäller än . Programutbudet är ett annat. Intresset för rundradio var stort och antalet lösta radiolicenser ökade snabbt. Radiotjänst växte liksom programverksamhetens omfattning, och strävade efter att göra sändningarna 1 För en utförlig redogörelse för utvecklingen se publikationer från Stiftelsen i . Radio och TV i förändring: ett sammanhang tillgängliga för så stor del av befolkningen som möjligt.2 Frekvens- bristen var emellertid stor och inte började man sända ytterligare en radiokanal. Det skedde i huvudsak i FM-bandet enligt internationella överenskommelser, och krävde att lyssnarna köpte nya radioapparater.3 AM-sändningarna fanns kvar parallellt och försvann inte helt förrän . Efter många års försökssändningar och lång debatt påbörjades officiella TV-sändningar 1956 och verksamheten organiserades efter samma modell som radion. var ett av de sista länderna i och introduktionen föregicks av bred oenighet, bland annat om finansieringen.4 När sändningarna väl startade visade det sig att intresset från allmänheten var mycket stort och antalet lösta TV- licenser ökade snabbt, vilket gjorde det möjligt att bygga ut sändarnätet till hög täckning. fick radion konkurrens av så kallade pirat- sändningar, först i och senare i , vilket ledde till melodiradion och därefter introduktionen av en tredje radio- kanal. TV fick en andra kanal , och färg-TV introducerades i båda kanalerna . Färg-TV-intro- duktionen föregicks av en internationell standardstrid där valde två olika standarder som båda skilde sig från den amerikan- ska. Radiotjänst blev 1957 och bröts organisatoriskt upp 1978. Riksradion, Lokalradion, Utbildningsradion och blev fyra delar under den övergripande moderkoncernen . avskaffades radiolicensen och det var bara innehav av TV-apparat som var avgiftspliktigt. Programutbudet genomgick förstås stora förändringar. Det tidiga tilltalet har betecknats som riksfostrande,5 och det fanns ett uttalat folkbildningsuppdrag redan i det allra första uppdraget. Programmen från föredragsavdelningen var populära och hög- mässan ett stående inslag. Det betyder emellertid inte att det saknades underhållning och förströelse, även om det varken då eller senare har funnits någon enighet om hur dessa begrepp skulle uttolkas i programpolitiken. Serierna Optimisten och pessimisten, Familjen , långköraren Barnens brevlåda med farbror och rapporter från började sändas under mellankrigs- 3Parallellt fanns också framför allt från slut och till ett trådradionät där radioprogrammen gick på telefontrådar. Radio och TV i förändring: ett sammanhang tiden medan program som , Karusellen, monarki, På minuten och Ring så spelar vi är axplock ur efterkrigs- tidens underhållningsutbud i radio. Parallellt gjordes stora sats- ningar på radioteater och ett brett musikutbud.6 Många program fick sin motsvarighet i TV men mediet hade sina egna förutsättningar och utvecklades . En stor skill- nad var de inköpta programmen som inte förekommit i radion. , Bröderna var populära inköp med motsvarigheter i Lödder och . Nyhetsrapportering var under en lång följd av år förbehållen TT. Det var möjligt eftersom TT ägde delar av Radiotjänst och på så vis kunde kontrollera konkurrenten. Successivt började dock Radiotjänst sända egna nyheter och när TV2 kom var kravet på en från TV1 fristående nyhetsredaktion en viktig princip. Överlag skulle det råda stimulerande tävlan mellan de två TV-kanalerna.7 Journalistiken kom att ändras från ett rapporterande och speglande anslag till ett mer ifrågasättande, granskande och tolk- ande.8 Parallellt bedrevs också en samhällsjournalistik med mycket skarp udd. reportageserie om Lort- , kritiken mot behandlingen av barn i programmet om Eugeniahemmet och avslöjan- det om hur svenska företag agerade utomlands i Svart vecka i Nimba har lyfts fram som utmärkande för respektive decennium.9 Riksradion och sedermera TV hade ett stort genomslag både i det offentliga och det privata.