sou · GXB347 · 2009-12-14 00:00:00 — Där har bl.a. angivits följande (s. 139): Ett annat alternativ är att kräva eller främja att de ekonomiska konsekvenserna av arbetsmiljön, såväl fördelar/nyttan som kostnaderna, synlig- eller tydliggörs utåt och internt i verksamheten. finns lagstadgade krav på en obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsredovisningarna hos företag och förvaltningar (ofta kallade hälsobokslut) , men däremot inga krav på en arbetsmiljöredovisning eller en personalekonomisk redovisning. Olika modeller och metoder finns utformade för att redovisa personalförhållanden i form av olika nyckeltal m.m. Det finns anledning att fundera över hur användbara modeller och metoder kan tas fram och hur de kan ges en bred spridning. Ekonomiska styrmedel skulle även kunna vara fördelaktiga ur konkurrenssynpunkt. Företag ska inte få fördelar av att göra avkall på arbetsmiljön. Det finns anledning att i stället överväga hur de positiva incitament som finns för arbetsmiljöåtgärder kan förstärkas genom olika styrmedel. I promemorian förs en diskussion om arbetsmiljön som konkurrensmedel bl.a. mot bakgrund av den demografiska utvecklingen med en ökad andel äldre i befolkningen och en minskad andel i yrkesverksamma åldrar och därmed en eventuell brist på arbetskraft. Det diskuteras om och på vilket sätt den marknadsmässiga fördelen av en god arbetsmiljö kan stimuleras ytterligare, t.ex. genom att arbetsmiljöstatusen hos olika arbetsställen redovisas och att resultatet kommuniceras utåt mot omvärlden. I promemorian nämns bl.a. den danska modellen, som innebär att arbetsstället i fråga efter ett tillsynsbesök av den danska arbetsmiljömyndigheten tilldelas en smileysymbol som offentliggörs på tilsynets webbplats. I systemet ingår också en s.k. screening av samtliga arbetsställen i , varvid det görs en bedömning av arbetsmiljöstandarden som får betydelse för den framtida tillsynen och för tilldelandet av smileysymboler. Det finns även en koppling till certifieringssystem för arbetsmiljön. I promemorian nämns vidare de initiativ som tagits i fråga om arbetsgivarvarumärken samt arbetet med frågor om företagens sociala ansvar (CSR)(se s. 22). TI finns möjlighet för företag och förvaltningar att certifiera ledningssystemet för arbetsmiljö. Sådan certifiering görs mot föreskrifter i AFS 2001:1, Systematiskt arbetsmiljöarbete. Systemet innehåller krav på ett ledningssystem som ofta kombineras med kvalitets- och/eller miljöledningssystem. SOU 2009:97 Bilaga 1 Uppbyggnaden av systemet och certifieringen görs i samverkan med de fackliga representanterna. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, SWEDAC, ackrediterar certifieringsorganen i enlighet med särskilda föreskrifter om sådan ackreditering. Certifiering med SWEDAC-ackreditering inom arbetsmiljöområdet kan även göras mot den amerikanska standarden OHSAS 18001.T Uppdraget En särskild utredare ska mot den angivna bakgrunden se över behovet av och möjligheterna att införa styrmedel på arbetsmiljöområdet som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Sådana styrmedel kan handla om att arbetsmiljöstandarden på olika verksamheter bedöms och att verksamheter med ett väl fungerande arbetsmiljöarbete eller en på ett visst sätt bedömd god arbetsmiljö kan lyftas fram för att förstärka marknadsmekanismer t.ex. när det gäller rekrytering av arbetskraft och konkurrensförutsättningar. Exempel på sådana styrmedel är arbetsmiljömärkning, certifiering eller liknande marknadsorienterade styrmedel. Även styrmedel som lyfter fram eller förstärker sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetens resultat ingår i uppdraget. Utredaren ska särskilt utreda möjligheterna att koppla sådana styrmedel till tillsyn av efterlevnaden av arbetsmiljölagen. Möjligheten att använda certifieringssystem ska övervägas. Utredaren ska kartlägga, beskriva och beakta existerande styrmedel av nu aktuell karaktär i och andra länder och de erfarenheter och effekter som de haft på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Det system som har införts i för s.k. screening av arbetsställen och tilldelning av s.k. m.m., liksom den prioritering och klassificering av arbetsställen som sker som ett led i planeringen av tillsyn bör beaktas. Utredaren ska också beakta EG-rättens grundläggande krav på fri rörlighet. Utredaren ska vidare beakta ratificerade internationella konventioner. Utredaren ska beakta den forskning som kan finnas på området nationellt och internationellt. Bilaga 1 SOU 2009:97 108 Om utredaren bedömer att det finns behov av reglering ska förslag om den närmare utformningen av en sådan reglering lämnas. Utredaren ska bedöma och redovisa effekterna på arbetsmiljön av sina förslag. Utredaren ska redovisa konsekvenserna av och kostnaderna för sina förslag samt föreslå hur kostnaderna ska finansieras. Arbetsformer Utredaren ska i sitt arbete samråda med arbetsmarknadens parter samt och andra berörda myndigheter. Redovisning av uppdraget Resultatet av uppdraget ska i fråga om möjligheterna att koppla i uppdraget aktuella styrmedel till tillsyn av efterlevnaden av arbetsmiljölagen redovisas . Redovisningen vad gäller kvarvarande frågor ska ske . Bilaga 2 Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till (A 2008:03) Dir. 2009:87 Beslut vid regeringssammanträde Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredare med uppdrag att se över behovet av och möjligheterna att införa styrmedel på arbetsmiljöområdet. Dessa styrmedel ska innebära att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö (dir. 2008:129). Enligt dessa kommittédirektiv skulle ett deluppdrag om en eventuell koppling av marknadsorienterade styrmedel till tillsyn redovisas samt kvarstående frågor . överlämnade utredningen delbetänkandet En ny modell för arbetsmiljötillsynen (SOU 2009:40). Utredningstiden för att redovisa kvarstående frågor förlängs. Uppdraget ska i stället redovisas . Kronologisk förteckning 1. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Nya nät för förnybar el. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Sekretess vid anställning av myndighetschefer . Säkerhetskopiors rättsliga status. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Säkerhetskontroller vid fullmäktigeoch nämndsammanträden. En nationell cancerstrategi för framtiden. Skatt i retur. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Två rapporter till . Aktiv väntan – asylsökande i . Mer järnväg för pengarna. Redovisning av medfinansiering. En ny alkohollag. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Det växande vattenbrukslandet. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Fritid på egna villkor. Skog utan gräns? Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar . Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . En ny kollektivtrafiklag. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Integritetsskydd i arbetslivet. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar . Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. Ett effektivare smittskydd. Den nya migrationsprocessen. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Återvändandedirektivet och svensk rätt. Skatt på fluorerade växthusgaser. Totalförsvarsplikt och frivillighet. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Signalspaning för polisiära behov. Försvarsmaktens – frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. En ny ransonerings- och prisregleringslag. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Vägval för filmen. Höghastighetsbanor – ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. En ny postlag. Miljömålen i nya perspektiv. Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. En ny kameraövervakningslag. Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skadeståndsansvar . Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. Fingeravtryck i uppehållstillstånd. Se medborgarna – för bättre offentlig service. Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. Sjöarbetskonventionen – om anslutning. En utvidgad trafikförsäkring. Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet. Systematisk förteckning En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. [1] Säkerhetskopiors rättsliga status. [5] Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. [13] Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. [14] kompetenskatalog. [17] Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. [35] Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. [37] Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. [66] Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. [70] Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. [72] Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] EU:s Viseringskodex. [77] Ökad säkerhet i domstol. [78] Kriminalvården – ledning och styrning. [80] En ny kameraövervakningslag. [87] Fingeravtryck i uppehållstillstånd. (91) EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. [71] Försvarsdepartementet Ransonering och prisreglering i krig och fred. [3] Totalförsvarsplikt och frivillighet. [63] Försvarsmaktens – frågan om vidmakthållande eller avveckling. [67] En ny ransonerings- och prisregleringslag. [69] En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [22] Olovlig tobaksförsäljning. [23] . Integritet – Effektivitet. [32] Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . [38] Bättre samverkan. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. [49] Ett effektivare smittskydd. [55] Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). [68] Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. [84] Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. [89] En utvidgad trafikförsäkring. [96] Sekretess vid anställning av myndighetschefer . [4] Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. [6] Säkerhetskontroller vid fullmäktigeoch nämndsammanträden. [9] Skatt i retur. [12] Redovisning av medfinansiering. [21] Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. [25] Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar . Bättre och snabbare insättningsgaranti. [41] Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. [50] Skatteförfarandet. [58] Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. [59] Skatt på fluorerade växthusgaser. [62] Moderniserade skatteregler för ideell sektor. [65] Folkbokföringen. [75] Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. [86] Se medborgarna – för bättre offentlig service. [92] Ta klass. [27] Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. [28] Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. [43] Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. [52] Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? [64] Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. [85] Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. [94] Den svenska administrationen av jordbruksstöd. [7] Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. [8] Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? [30] Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. [53] Uthållig älgförvaltning i samverkan. [54] Miljöprocessen. [10] Vattenverksamhet. [42] Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar . [45] Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . [57] Miljömålen i nya perspektiv. [83] Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skadeståndsansvar . [88] Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. [20] De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. [24] Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. [31] En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. [48] Höghastighetsbanor. Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. [74] Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. [81] En ny postlag. [82] Tredje sjösäkerhetspaketet. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. [90] Sjöarbetskonventionen – om anslutning. [95] Integrations- och jämställdhetsdepartementet Fritid på egna villkor. [29] Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. [36] ! – museisamverkan ger resultat. [15] Betänkande av . Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. [16] Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. [51] Vägval för filmen. [73] Några begravningsfrågor. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. [44] God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? [47] Inkluderande arbetsliv. [93] Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet.