sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — Individ- och familjeomsorg: I delmodellen används två olika vari- abler baserade på utländskt ursprung för att beräkna strukturella merkostnader inom verksamheten. 1.Antal utrikes födda (flyktingar) och nära anhöriga som vistats i 3–samt övriga utrikes födda från länder utom och de länder som var medlemmar i som vistats i 0–. Man har alltså valt att inte beakta nyanlända som varit i landet mindre än , då kommunerna erhåller schablonersättning för dessa. Antalet i dessa grupper avseende utjämning är 572 108 personer. Populationen av nyan- lända som vistats i landet minst år var 13 762 personer den 3TP PT Detta är det maximala antalet då vissa barn kanske inte bor kvar i . 31/12 2006, vilket motsvarar av antalet som beaktas i delmodellen. 2.Antal barn och ungdomar i åldern 16–som är födda eller som har minst en förälder född utanför och de länder som var medlemmar i . Antalet i denna gruppen avseende utjämning är 83 678 personer. Av dessa var bara 2 835 barn och ungdomar nyanlända och detta motsvarar av gruppen som beaktas i delmodellen. Barn med utländsk bakgrund: Delmodellen avser beakta merkost- nader för målgruppen i verksamheterna barnomsorg, grundskola och gymnasieskola. Variabeln är antal barn och ungdomar i åldern 0–som är födda eller som har minst en förälder född utanför och de länder som var medlemmar i . Antalet i denna grupp avseende utjämning är 425 158 personer medan antalet nyanlända i samma åldersgrupp endast var 17 493 personer och detta utgör av barngruppen som beaktas i delmodellen. Även om antalet nyanlända beaktas i ett flertal delmodeller i kostnadsutjämningen, så utgör dessa en relativt liten del av totala antalet med utländsk bakgrund i de olika delmodellerna. Det är därför tveksamt att primärt betrakta detta som en omfördelning av resurser för att kompensera kommuner för strukturella kostnader som beror på att just nyanlända har större behov av verksamhet än genomsnittet. I en av variablerna för individ- och familjeomsorg exkluderas dessutom nyanlända. Motiveringen är att kommunerna där dessa är skrivna erhåller schablonersättning för bl.a. deras försörjning. Inkomstförändringar i utjämningssystemet då nyanlända flyttar mellan kommuner Även om utjämningssystemet inte ska styra resurser till vissa kommuner för att kompensera för kostnader under just introduk- tionen så förändras ändå kommunernas skatteintäkter och utfallet i utjämningssystemet av in- och utflyttning av nyanlända personer, och alla andra personer, i kommunen. Nedan görs en genomgång av de intäktsposter som påverkas vid in- respektive utflyttning av en person med olika egenskaper. Dessa intäktsförändringar jämförs med de intäktsförändringar som uppstår då en person utan utländsk bakgrund flyttar till kommunen. I följande tabeller betecknas denna person som svensk, vilket betyder att det är personer som inte uppfyller definitionerna för utländsk bakgrund som satts upp i kostnadsutjämningens olika delmodeller. Intäktsförändringarna beräknas för kommunerna . Kommunernas intäktsförändringar i följande delar redovisas i detta avsnitt:TPF4FPT Skatteintäkterna bestäms av kommunens skattesats och summan av invånarnas beskattningsbara inkomst. På marginalen har därför kommunens skattesats och den inflyttade personens beskattnings- bara inkomst betydelse. En inflyttad persons beskattningsbara inkomst påverkar kommunens avgift eller bidrag i inkomstutjämningen. är ett lika stort avdrag eller tillskott i kronor per invånare, regleringsbidrag/-avgift. var denna per invånare för alla kommuner. 4TP PT i bilagan redovisas effekterna på skatteintäkter och i den kommunalekonomiska utjämningen då ett antal typfall flyttar till kommunen. kommun erhåller ett struktur bidrag på per invånare medan kommun inte har något strukturbidrag. En inflyttad persons ålder, inkomst, arbetslöshet, utländska bakgrund m.m. påverkar en kommuns bidrag eller avgift i kostnadsutjämningen. Nedan redovisas fyra typfall och hur dessa påverkar två kommuners intäkter vid inflyttning. Jag har valt två kommuner med stor mot- tagning av nyanlända – och kommuner – men utfallet är i stora drag jämförbart med utfallet i övriga kommuner. och nyanländ flykting (fått uppehållstillstånd för mindre än ) och från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst. och nyanländ flykting (fått uppehållstillstånd för mindre än ) och från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst. kvinna och nyanländ flykting (fått uppehållstill- stånd för mindre än ) från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst. man flykting (fått uppehållstillstånd ) och från land utanför EU. Arbetslös utan ersättning och utan beskattningsbar inkomst. I tabellerna nedan visas effekten på kommunens totala intäkter, avseende skatter och utjämning, av att en ytterligare medborgare i en specifik ålderskategori tillkommer på marginalen i två utvalda kommuner. I typfallen har ingen person någon beskattningsbar inkomst. Detta har oftast inte så stor betydelse för utfallet jämfört med om personen hade haft inkomster. Detta beror på att inkomst- utjämningen är långtgående och kompenserar kommunen istället. Som jämförelse för varje typfall visas effekterna av om motsvarande svensk person hade flyttat till kommunen med motsvarande ålder, inkomst och andra egenskaper, förutom just den utländska bakgrunden som kompenseras i vissa delmodeller. Jämförelsen görs för att visa i vilken omfattning integrationskostnader eller andra merkostnader som har visat sig hänga samman med invånarnas ursprung, som kompenseras i utjämningssystemet utöver det som en kommunerna erhåller för en inflyttad svensk. Inflyttning av en person , nyanländ flykting (fått uppehållstillstånd för mindre än ), från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst Tabell 1 Marginaleffekter vid inflyttning av en person som är och nyanländ flykting från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst Eftersom personen inte har en beskattningsbar inkomst så innebär inflyttningen ett tillskott i inkomstutjämningen som skatteintäkterna inte påverkas. är densamma för alla kommuner för alla invånare – per invånare. har ett strukturbidrag som innebär ett tillskott i denna del. Det är därefter i kostnadsutjämningen som kompensationen för merkost- naderna sker. Båda kommunerna erhåller mer för en nyanländ 10-åring jämfört med en infödd. Inflyttning av en person , nyanländ flykting (fått uppehållstillstånd för mindre än ), från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst Tabell 2 Marginaleffekter vid inflyttning av en person och nyanländ flykting (fått uppehållstillstånd för mindre än ) och från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst Inte heller denna person antas ha en inkomst, vilket innebär ett tillskott i inkomstutjämningen och inga skatteintäkter. Reglerings- posten och strukturbidragen är som i det första typfallet. Ingen extra kompensation sker i kostnadsutjämningen. Kommunerna erhåller sammanlagt 10 520 respektive för en 22-årig nyanländ, vilket är samma belopp som för en infödd svensk. Att kommunernas intäkter ökar så lite beror på att kommunernas genomsnittliga kostnader för personer i åldern 19–är väldigt låg. Eftersom personen i detta exempel dessutom är nyanländ medför att ingen hänsyn tas till den utländska bakgrunden, då detta anses kompenseras genom schablonersättningen (se ovan om delmodellen för individ- och familjeomsorg). Inflyttning av en kvinna, , nyanländ flykting (fått uppehållstillstånd för mindre än ), från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst Tabell 3 Inflyttning av kvinna och nyanländ flykting (fått uppehållstillstånd för mindre än ) från land utanför EU och utan beskattningsbar inkomst Personen antas inte ha en inkomst eller någon beskattningsbar pen- sion, och det innebär att kommunen inte erhåller några skatteintäkter. Eftersom den beskattningsbara inkomsten understiger den genom- snittliga i kommunerna så innebär inflyttningen ett tillskott i inkomstutjämningen. är densamma för alla kommuner för alla invånare – per invånare och kommun har ett strukturbidrag som innebär ett tillskott i denna del. I kostnadsutjämningen sker en viss kompensationen för mer- kostnader i äldreomsorgen. kommun erhåller mer för en nyanländ 70-åring jämfört med en infödd som kommun får en extra kompensation motsvarande . Det är i delmodellen för äldreomsorg som vissa merkost- nader kompenseras för utländsk bakgrund jämfört med en svensk. Inflyttning av en person man, flykting (fått uppehållstillstånd ) och från land utanför EU, arbetslös utan ersättning och utan beskattningsbar inkomst Tabell 4 Inflyttning av man och flykting (fått uppehållstillstånd ) och från land utanför EU. Arbetslös utan ersättning och utan beskattningsbar inkomst. Effekten på skatteintäkter och inkomstutjämning är precis desamma som i de övriga typfallen, eftersom personen inte har en beskattningsbar inkomst. är per invå- nare för båda kommunerna och har strukturbidraget som innebär ett tillskott i denna del. I kostnadsutjämningen sker en relativt kraftig kompensationen. Båda kommunerna erhåller , vilket är mer för en nyanländ 30-åring med angivna egenskaper jämfört med en svensk. Som visas i exemplen ovan så får kommunerna ökade intäkter för alla personer som flyttar till kommunen. För nyanlända i åldern 19– får kommunerna emellertid ingen extra ersättning jämfört med om den inflyttade personen är svensk. För nyanlända barn, ungdomar och äldre får dock kommunerna en något högre kom- pensation jämfört med om den nyinflyttade personen är infödd svensk. Som nämns tidigare i bilagan så utgör de nyanlända en relativt liten andel av det antal personer med utländsk bakgrund som beaktas i kostnadsutjämningens delmodeller. Eftersom ersättningen genom kostnadsutjämningens delmodeller utgår från genom- snittskostnader för hela gruppen utländsk bakgrund så innebär detta att kommunernas kompensation genom kostnadsutjäm- ningen inte är tillräcklig för just nyanlända eftersom det finns goda skäl att anta att nyanlända har större behov av stöd än personer som varit i landet . Kompensationen är dessutom en omfördelning inom kommunsektorn vilket innebär att all kompen- sation som sker inom kostnadsutjämningen är en omfördelning av resurser från kommuner som har relativt få nyanlända eller personer med utländsk bakgrund till kommuner som har en högre andel nyanlända eller med utländsk bakgrund. En ytterligare kompensa- tion kan därför motiveras för denna grupp men jag anser att ett specialdestinerat statsbidrag har flera fördelar jämfört med att denna omfördelning ska ske inom systemet för Kommunalekono- misk utjämning, vilket redovisas i avsnittet Statlig ersättning till kommuner tidigare i betänkandet Uppdrag till () samt för politikområdet integration För att göra det tydligt att jag inte avser att införa ett nygammalt eller ett nytt har jag gått igenom uppdrag i statsliggaren för samt reglerings- brevet för för budgetår 2006. Nedan redogör jag för likheter och skillnader i mina förslag visavi de nedlagda myn- digheterna. Jag vill också göra det tydligt att jag inte föreslår att , under förutsättning att verket ska ansvara för introduktionen av nyanlända, ska ta över de flesta uppdrag inom området som tidigare låg på . Enligt statsliggaren för hade () följande verksamhetsmål: Verksamhetsmål: När träffar överenskom- melser med kommuner om flyktingmottagande och medverkar vid flyktingars och andra invandrares bosättning i en kommun ska detta ske med utgångspunkt i flyktingarnas eller invandrarnas möjligheter att långsiktigt uppnå en egen försörjning. Kommentar: Jag föreslår att ska ansvara för att träffa överenskommelser med kommuner om mottagande av nyanlända. Verksamhetsmål: ska prioritera arbetet med att följa upp innehåll, kvalitet och resultat i kommunernas intro- duktion av nyanlända. Kommentar: Jag föreslår att ska ansvara för kvalitetssäkring, dvs. ansvara för att följa upp att avtalade utvecklings- planer genomförs korrekt. Kvaliteten på innehållet i aktiviteterna i utvecklingsplanen ansvarar respektive sakmyndighet för. Verksamhetsmål: Inom ramen för det långsiktiga integrations- arbetet ska prioritera frågor som gäller möjlig- heter och hinder för invandrare att komma in på arbetsmarknaden samt invandrares inflytande i samhället. Kommentar: I mitt förslag ligger detta inom respektive sakmyndighets ansvar. Verksamhetsmål: får tillhandahålla översätt- nings- och tolktjänster samt språkanalys såväl internt inom verket som till externa kunder. Verksamheten ska bedrivas affärsmässigt och med de kvalitetskrav som verksamheten ställer, exempelvis avseende språkanalyser. Kommentar: Detta ligger inte i mitt förslag ska i en rapport redovisa måluppfyllelse och andra resultat i fråga om nyanlända flyktingar och andra utlänningar som omfattas av det kommunala flyktings- mottagandet. Kommentar: Jag föreslår att ska redovisa resultaten av genomförda avtalade utvecklingsplaner samt särskilt analysera avvikelser ifrån avtalade planer. Planerna bör vara utformade på ett sådant sätt att varje ansvarig sakmyndighet kan följa upp sina frågor. Ett förslag är att indela planen i politikområdena Utbildning, Samhälls- kunskap, Arbete och Integration (föreningsverksamhet). ska fortsätta sitt arbete för att förbättra etniska relationer och motverka främlingsfientlighet och rasism. Verket ska därvid samråda med myndigheter och organisationer med syfte att nå ökad effektivitet i de samlade insatserna på området. Verket ska sprida kunskap och erfarenheter från tidigare arbete. Kommentar: Jag föreslår inte att ska ta tillbaka denna arbetsuppgift. ska öka sina kontakter med frivilligorga- nisationer i syfte att få deras medverkan i introduktion och integ- ration av invandrare i samhället och för att ta till sig den kunskap som finns hos organisationerna. Kommentar: Jag menar att för att nå sina mål måste ha en god relation med frivilligorganisationer. Jag föreslår inte något nytt i denna fråga visavi . Avser bidrag dels till sådana riksorganisationer för invandrare som omfattas av förordningen (1986:472) om statsbidrag till invandrares riksorganisationer, dels till sådana riksorganisationer som enligt regeringens beslut ska få statsbidrag i särskild ordning samt till samverkansorgan mellan sådana riksorganisationer som regeringen beslutat ska få statsbidrag. Kommentar: Detta ligger inte i mitt förslag. Medlen får användas enligt förordningen (1990:632) om bidrag till avgränsade invandrarpolitiska projekt. Högst får användas till projekt som avser valinformation och samhällskunskap huvudsakligen i invandrarorganisationernas regi. Vidare får högst användas som stöd till eta- blering och utveckling av riksorganisationer bland invandrare. Särskilt ska invandrarkvinnornas organisationsliv stödjas. Bidrag får lämnas för högst i taget. Beviljande medel utbetalas till mottagaren i förskott för som längst i taget. Kommentar: Detta ligger inte i mitt förslag. ska första bankdagen i betala ut medlen som statsbidrag till . Kommentar: Detta ligger inte i mitt förslag. Bilaga 3 SOU 2008:58 Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grund- läggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bak- grund ska vara delaktiga i och med ansvariga för. Kommentar: Jag föreslår inte att detta särskilt ska vara Migrations- verkets uppdrag. Verksamhetsområde Tillståndet och utvecklingen Kunskapen om levnadsvillkor och utvecklingen inom olika sam- hällsområden ur ett integrationsperspektiv ska öka. Kommentar: Jag föreslår inte att detta särskilt ska vara Migrations- verkets uppdrag. Verksamhetsgren Nationell uppföljning och utvärdering Det finns kvalitetssäkrade uppföljningar och utvärderingar som visar tillståndet och utvecklingen inom områden som är prioriterade för att de integrationspolitiska målen ska nås. Kunskapen når relevanta statliga aktörer, liksom och privat sektor och utgör bidrag i deras arbete för att nå de integrationspolitiska målen. Uppföljningarna och utvärderingarna ska utgå från olika förutsätt- ningar och livsvillkor för kvinnor, män, flickor och pojkar. Kommentar: Jag föreslår inte att detta särskilt ska vara Migrations- verkets uppdrag. Verksamhetsområde Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter Öka myndigheters, kommuners och andra aktörers förutsättningar att beakta allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Kommentar: Jag föreslår inte att detta särskilt ska vara Migrations- verkets uppdrag. Den i bidrar i hög grad till egen försörjning och delaktighet för nyanlända kvinnor, män, flickor och pojkar. ska senast efter att en begäran om en introduktionsplats inkommit från anvisa en plats i en kommun som kan erbjuda bra introduktion. Migrations- verket och ska samråda och samverka med mål- sättningen att tiden från lagakraftvunnet beslut om uppehållstillstånd till bosättning i kommun ska vara högst . Kommentar: Jag föreslår att på underlag av läns- styrelsen och Arbetsförmedlingen ska besluta hur många nyanlända som kan tas emot för bosättning inom länet. Därefter ska kommunerna inom länet, under samordningsansvar, avtala hur många som ska tas emot i varje kommun. Om kommunerna inte kommer överens beslutar hur många som ska tas emot. Myndigheter, kommuner och andra aktörer bedriver sin verksamhet i enlighet med de integrationspolitiska målen. Kommentar: Jag föreslår att har ansvar för sitt eget politikområde. Övriga mål och återrapporteringskrav Inom samtliga verksamhetsgrenar ska återrapporteringen så långt det är möjligt delas upp på kvinnor och män. Dessutom ska inom samtliga verksamhetsgrenar redovisas om och på vilket sätt de insatser som genomförts bidragit till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män respektive flickor och pojkar. Kommentar: Jag föreslår att har ansvar för sitt eget politikområde. ska vara samverkanspart i de regionala tillväxt- programmen genom att bidra med analys-, metod- och kompetens- stöd och bistå Verket för näringslivsutveckling () med underlag vid uppföljningen avseende 2005 enligt närmare anvisningar från . Kommentar: Jag föreslår inte att har ett särskilt ansvar i denna fråga men att givetvis kan vara en samtalspart. ska, med utgångspunkt i de metoder som utveck- lats , genomföra bedömningar av hälsokonsekvenser (HKB) inom av prioriterade områden samt sitt arbete med hälsokonsekvensbedömningar, redovisa erfarenheter och förslag av vikt för den framtida utvecklingen inom dessa områden av sådana. Arbetet ska ske i samråd med . Kommentar: Jag föreslår inte att har ett särskilt ansvar i denna fråga men att givetvis kan vara en samtalspart. ska redovisa verkets internationella engagemang samt hur de internationella erfarenheterna återförts till det nationella arbetet. Kommentar: Jag föreslår inte att har ett särskilt ansvar i denna fråga men att givetvis kan vara en samtalspart. Kvalitetssäkra kunskap (pågående uppdrag) A. ska inom ramen för det pågående uppdraget utveckla, dokumentera och tillämpa metoder och former för kvalitets- säkring av den kunskap som producerar. En viktig del i kvalitetssäkringen är att säkra ett långsiktigt vetenskapligt stöd som även kan bistå verket att ta del av relevanta forsknings- resultat. Kommentar: Jag föreslår inte att har ett särskilt ansvar i denna fråga men att kan vara en samtals- part. Kartläggning av förekomst och omfattning av diskriminering (pågående uppdrag) ska utveckla metoder och instrument för att kartlägga förekomst och omfattning av etnisk och religiös diskri- minering i samhället. ska särskilt beakta de mål som redovisas i regeringsbeslut Ju2004/11456/IM. ska inom ramen för det pågående uppdraget utveckla och initiera undersökningar av förekomst och omfattning av etnisk diskriminering på arbetsmarknaden med hjälp av s.k. praktikprövning (diskrimineringstester). Undersökningarna utformas så att en nationell bild kan erhållas och att jämförelser mellan regi- oner, branscher och mellan män och kvinnor kan göras. ska utveckla metoder och instrument för att kartlägga förekomst och omfattning av upplevd etnisk och reli- giös diskriminering bland personer med utländsk bakgrund inom olika områden i samhället, t.ex. rättsväsendet, arbetsmarknad, arbetsliv och socialtjänst. Kartläggningen utformas så att en nationell bild kan erhållas samt att studierna kan upprepas för att möjliggöra jämförelser . En nationell undersökning genomförs och resultaten redovisas . Integrations- verket ska inhämta erfarenheter från de lokala och nationella undersökningar om förekomsten och karaktären av diskriminering som antidiskrimineringsbyråerna har genomfört. Uppdrag C och D genomförs i samverkan med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. ska även ta tillvara den kunskap och de erfarenheter som finns hos antidiskriminerings- byråer och i dessa frågor. Kommentar: Jag föreslår inte att har ett särskilt ansvar i denna fråga men att kan vara en samtals- part. Samlat system för uppföljning och analyser av integrationspolitikens resultat (nytt uppdrag) E. ska ansvara för att en samlad övergripande analys genomförs av integrationspolitikens utveckling och resultat. Analysen ska bygga på sektorsmyndigheternas analyser och redo- visning av indikatorer. Där det är relevant, ska barns och ungdomars levnadsvillkor analyseras särskilt. Med ungdomar avses i huvudsak gruppen 13–. ska även bistå myndigheterna med kunskap om och metodik för integrationspolitisk analys. Rapporten ska lämnas till . Inom ramen för uppdraget ska inrätta en sär- skild arbetsgrupp mellan myndigheterna för att koordinera analys- arbetet och annat samordningsarbete. Därtill bör ett gemensamt forum mellan berörda myndigheters generaldirektörer och med generaldirektör som sammankallande inrättas med syfte att dels öka graden av samförstånd om behoven av gemensamma åtaganden som bidrar till en ökad horisontell sam- verkan, dels följa upp resultaten av den samlade redovisningen. ska vidare följa upp indikatorer på målupp- fyllelsen enligt bilaga. Härvid ska analysera orsaker till utvecklingen och pröva vilka insatser som kan leda till måluppfyllelse. Kommentar: Jag föreslår inte att har ett särskilt ansvar i denna fråga men att kan vara en samtals- part. Ökat genomslag av integration och mångfald i det regionala utvecklingsarbetet (nytt uppdrag) F. ska utifrån sin roll och sitt kompetensområde i samarbete med , , , och samt några pilotlän utveckla metoder och verktyg för att öka genomslaget för integration, mångfald och arbete mot diskriminering i det regionala utvecklings- arbetet. ska särskilt bistå i arbetet att definiera och konkretisera vad begreppen innebär i ett regionalt tillväxt- och utvecklingssammanhang samt hur de kan operationaliseras till mät- bara mål som kan användas av verksamheter på lokal och regional nivå. ska koordinera uppdraget, tillhandahålla processtöd samt svara för en gemensam avrapportering av uppdraget. En första avrapportering av hur det gemensamma arbetet är tänkt att läggas upp samt en informationsplan ska lämnas till () . Slutlig avrapportering ska lämnas till () . Kommentar: Jag föreslår inte att har ett särskilt ansvar i denna fråga men att kan vara en samtals- part. Uppdrag om grundläggande samhällsinformation till nyanlända invandrare gav regeringen i uppdrag att till 2008 ge stöd till kommunerna för att vidare- utveckla samhällsinformationen till nyanlända invandrare (Dnr Ju2006/7345/IM). Härmed återtas beslutet. Kommentar: Jag föreslår inte att har ett särskilt ansvar i denna fråga men att givetvis kan vara en samtalspart. Villkor för anslag 10:2 ap.1 Statsbidrag till organisationer som främjar integration avser bidrag enligt förordningen (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration. Av tilldelade medel ska högst avse organisationsbidrag och högst avse verksamhetsbidrag. Resterande medel ska fördelas som projektbidrag.