sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Arbetstidslagens (1982:673) bestämmelser avseende sammanlagd arbetstid, sammanhängande ledighet under varje period , nattarbete samt kompensation för avvikelser från rätten till sammanhängande ledighet under varje period , är inte tillämpliga på försvaret. Totalförsvarspliktigas tjänstgöring är inte heller på annat sätt reglerad vad gäller arbetstid. Kommittén bedömer att utformningen av den grundläggande militära utbildningen och kraven på utbildningsresultat i praktiken kommer att vara gränssättande för arbetstiden. För att ytterligare försäkra att inte orimliga arbetstider tillämpas under den grund- läggande militära utbildningen, bör det ligga inom utbildnings- inspektörens mandat att övervaka hur utbildningen bedrivs på utbildningsplattformarna även i dessa delar. Arbetsmiljöbestämmelser under grundläggande militär utbildning I 1 kap. 3 § arbetsmiljölagen (1977:1160) anges att vid tillämpning av 2–4 och 7–9 kap. arbetsmiljölagen ska med arbetstagare likställas den som tjänstgör enligt lagen om totalförsvarsplikt eller som deltar i frivillig utbildning för verksamhet inom totalförsvaret. I ljuset av detta bedömer kommittén att några förändringar jämfört med dagens system inte behöver genomföras. Arbetsmiljöbestäm- melserna ska med andra ord även tillämpas för dem som genomgår en grundläggande militär utbildning. I dagens pliktsystem är värnpliktiga involverade i arbetsmiljö- arbetet. Detta bör vara fallet även under en frivillig grundläggande militär utbildning. Hur formerna för detta ser ut och vilka föränd- ringar en transformation till en frivillig utbildning innebär avhand- las i avsnitt 13.6. En frivillig militär grundutbildning 13.4.7Särskilt angående arbetslöshetsförsäkring under utbildningen Kommitténs förslag: En ändring bör göras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring så att tid då en enskild inte har kunnat förvärvsarbeta för att han eller hon deltagit i utbildning enligt den av kommittén föreslagna förordningen, inte räknas med när ram- tiden ska bestämmas. Ändringen bör göras genom att en ny fjärde punkt införs i lagens 17 §. En person kan söka till grundläggande militär utbildning av flera skäl. Ett skäl kan vara att personen vill pröva om fortsatt engage- mang inom Försvarsmakten är något som passar för honom eller henne. Ett annat skäl kan vara att personen avser att engagera sig inom hemvärnet. Tillträde till utbildningen är emellertid ingen garanti för fortsatt utbildning, kontraktering eller anställning inom Försvarsmakten. Det kan finnas flera olika skäl till att den grund- läggande militära utbildningen inte leder till något fortsatt engage- mang inom Försvarsmakten. Personen i fråga kan visa sig olämplig för fortsatt tjänstgöring inom Försvarsmakten eller inte uppfylla kraven för någon av de tjänster som erbjuds inom myndigheten för tillfället. Ur detta perspektiv tar den enskilde en risk när han eller hon söker till utbildningen. Kommittén har i delbetänkandet uppmärksammat denna risk och tagit ställning för att ingen arbetstagare får sägas upp eller avskedas på grund av att han eller hon genomgår grundläggande militär utbildning. Nämnas bör också att i de fall när en person söker till frivillig grundutbildning i syfte att senare engagera sig i hemvärnet, är anställning inom Försvarsmakten över huvud taget inte det slutliga målet med utbildningen. Även ur detta perspektiv är det viktigt att den enskilde har ett skydd för sin ordinarie anställning. Den utbildning som kommittén föreslår är relativt kort och den som genomgår den kommer att ha kvar en anknytning till arbets- marknaden. Mot bakgrund av detta och mot vad som har sagts i ovanstående stycke, är det kommitténs åsikt att det inte vore rimligt om den enskilde befann sig i en ur arbetslöshetsförsäkrings- rättsligt hänseende markant sämre situation efter genomförd utbildning än innan utbildningen påbörjades. Detta betyder dock inte att utbildningen ska betraktas som förvärvsarbete. Utbild- ningen är frivillig och den enskilde har inte på något sätt ålagts att En frivillig militär grundutbildning Sett mot detta föreslår kommittén därför att tid med frivillig utbildning enligt kommitténs förordningsförslag, inte ska räknas med då ramtiden bestäms. Som sådan så kallad överhoppningsbar tid räknas bland annat tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt, avslutade heltidsstudier i vissa fall, tid med föräldrapenningförmån, samt arbete som har finansierats med särskilt anställningsstöd. Kommitténs förslag: En ändring bör göras i lagen (1962:381) om allmän försäkring så att den enskildes sjukpenninggrundande inkomst skyddas som han eller hon genomgår utbildningen enligt den av kommittén föreslagna förordningen. Ändringen bör göras genom att en ny punkt sju tillförs i lagens 3 kap. 5 §. En ändring bör även göras i lagen om allmän försäkring så att rekryter som genomgår utbildning enligt den av kommittén föreslagna förordningen på samma grunder som totalförsvars- pliktiga, har möjlighet att få en sjukpenninggrundande inkomst fastställd baserat på sådant extraarbete som utförs vid sidan om utbildningen. Ändringen bör göras genom att ett tillägg görs i 3 kap. 5 § sjunde stycket. Skydd för fastställd sjukpenninggrundande inkomst Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) används bland annat vid beräkning av sjukpenning och föräldrapenning. SGI fastställs av utifrån den årsarbetsinkomst som en enskild beräknas få. Om en person saknar arbetsinkomst finns som regel inga förutsättningar för att fastställa någon SGI. Enligt lagen om allmän försäkring kan en person dock i vissa fall behålla en tidigare fastställd SGI som vilande , trots att han eller hon inte längre har någon arbetsinkomst. Sådant så kallat SGI-skydd gäller bland annat under tid som en person bedriver studier och uppbär studiestöd, deltar i arbetsmarknadspolitiskt program eller fullgör tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt (3 kap. 5 §, lagen om allmän försäkring, AFL). SGI-skyddet motiveras i flera fall utifrån den enskildes anknytning till förvärvslivet. I andra fall, En frivillig militär grundutbildning exempelvis för viss biståndspersonal, har SGI-skyddet ansetts motiverat utifrån samhällsnyttan av verksamheten (3 kap. 5 b §, AFL). Kommittén föreslår att personer som genomgår militär utbild- ning enligt förslaget i detta kapitel, ska ha ett skydd för sin sjukpenninggrundande inkomst motsvarande vad som gäller för den som fullgör tjänstgöring enligt lagen om total- försvarsplikt. Åldersspridningen bland de rekryter som genomgår den av kommittén föreslagna utbildningen kommer jämfört med dagens värnpliktiga att vara större. Ett betydande antal kommer med all sannolikhet att vara etablerade på arbetsmarknaden när de påbörjar utbildningen. kommer inte utbildningen för alla som genomför den att leda till en anställning inom Försvarsmak- ten. Mot bakgrund av detta har kommittén i avsnitt 13.4.3 framhål- lit att den enskilde måste ha ett skydd för sin ordinarie anställning under utbildningen. På samma sätt är det viktigt att den som genomgår utbildningen inte befinner sig i en sämre SGI-situation efter genomförd utbildning jämfört med före. Förutom detta ser kommittén ytterligare skäl att skydda den enskildes SGI under utbildningen. Frivilligt engagemang inom Försvarsmakten är att se som samhällsnyttig verksamhet på samma sätt som exempelvis biståndsarbete. Den som frivilligt engagerar sig i försvaret bör även av detta skäl garanteras ett skydd för sin SGI under utbildningen. Möjlighet att fastställa sjukpenninggrundande inkomst under utbild- ningen enligt särskilda beräkningsgrunder För vissa grupper av försäkrade ställer lagen om allmän försäkring upp särskilda beräkningsgrunder vad gäller sjukpenninggrundande inkomst. Detta gäller bland annat för studenter som studerar med studiemedel och för totalförsvarspliktiga som genomgår längre grundutbildning än . Sådan så kallad studietids-SGI respektive värnplikts-SGI beräknas på underlag av extraarbete som den enskilde utför vid sidan om sina studier eller grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt (3 kap. 5 § tredje, fjärde respek- tive sjunde stycket, AFL). Enligt kommittén bör också rekryter som genomgår frivillig militär utbildning med förmåner, på samma grunder som totalförsvarspliktiga, ha möjlighet att få en sjukpen- ninggrundande inkomst fastställd baserat på sådant extraarbete som utförs vid sidan om utbildningen. En frivillig militär grundutbildning kommer emellertid endast att utges då den enskilde skulle ha förvärvsarbetat, enligt samma principer för vad som gäller för totalförsvarspliktiga . Vid sjukdom då den enskilde skulle ha genomgått utbildning som rekryt och därför skulle ha varit förhindrad från att förvärvsarbeta, utgår ingen sjuk- penning. uppbär den enskilde i stället förmåner enligt vad som föreslås i detta kapitel. 13.4.9Angående pensionsgrundande inkomst och semesterlönegrundande inkomst för rekryter Fastställande av pensionsgrundande belopp Enligt 2 kap. 8 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspen- sion ska en försäkrad som har genomgått grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp för . En begränsning finns dock. Ett sådant belopp ska bara tillgodoräknas den vars tjänstgöring sammanlagt har pågått under minst utan att utbildningen har avbrutits. Begränsningen har motiverats med att införandet av ett pensions- grundande belopp för totalförsvarspliktiga under grundutbildning är att kompensera den som genomgår icke-frivillig utbildning för att de inte kan tjäna in någon pensionsrätt. I förar- betena till lagen har framhållits att det först är vid längre frånvaro från arbetslivet, exempelvis , som detta kan anses få betydelse.13 Den av kommittén föreslagna utbildningen är helt frivillig och innebär inte att den enskilde med tvång hindras från att förvärvs- arbeta och därmed tjäna in någon pensionsrätt. De av kommittén föreslagna utbildningarna är vidare relativt korta. Mot bakgrund av detta ser kommittén inte någon anledning till att fastställa något pensionsgrundande belopp för rekryter. Nämnas kan även att de som genomgår existerande frivilliga utbildningar i Försvarsmaktens regi, såsom grundläggande officersutbildning och aspirantutbild- ningen, inte tillgodoräknas något pensionsgrundande belopp. 1997/98:151 s. 223 ff. En frivillig militär grundutbildning Enligt 17 § semesterlagen (1977:480) är frånvaro från arbete semesterlönegrundande för fullgörandet av vissa former av total- försvarsplikt. Detta gäller frånvaro på grund av grundutbildning som understiger , samt fullgörande av repetitionsutbild- ning om frånvaron inte överstiger under intjänandeåret. Liksom vad gäller pensionsgrundande inkomst ser kommittén inga kompensatoriska skäl för att den som genomgår grund- läggande militär utbildning ska tjäna in någon rätt till semester- lönegrundande inkomst. 13.4.10 Försäkrings- och personskadeskydd under utbildningen Försvarsmaktens verksamhet är i vissa delar förenad med bety- dande risker. Mot bakgrund av verksamhetens natur är detta delvis också ofrånkomligt. Kommittén vill dock framhålla vikten av att den som frivilligt genomgår en militär utbildning har ett betryg- gande försäkrings- och personskadeskydd. Den som väljer att frivilligt engagera sig i Försvarsmakten måste veta att hon eller han i händelse av skada eller sjukdom som orsakas av tjänsten har ett ekonomiskt skydd. Eftersom den utbildning som kommittén före- slår i detta kapitel inte ska genomföras i form av anställning, måste denna typ frågor för rekryternas del delvis regleras i särskild ordning. Kommittén vill vidare framhålla vikten av att de som genomgår grundläggande militär utbildning får tydlig information om vilket försäkrings- och personskadeskydd som de omfattas av. Det är också viktigt att den som drabbas av skada i tjänsten får erforderlig assistans om hon eller han måste söka ersättning för skadan. har till kommittén betonat vikten av att det finns en väl fungerande administration för reglering av skador som kan uppstå inom totalförsvaret. har även fram- hållit betydelsen av att inrapportering av skador sker kontinuerligt, detta för att den skadelidande så snabbt som möjligt ska kunna få reglering av uppkomna kostnader. Noteras kan att rekryter i enlighet med vad som kommittén har föreslagit under avsnitt 13.5 kommer att ha rätt till fri sjuk-, hälso- och tandvård under utbildningen. En frivillig militär grundutbildning Kommitténs förslag: Rekryter som genomgår grundläggande militär utbildning ska omfattas av samma grupplivförsäkring som enligt 10 kap. förordningen (1995:239) om förmåner för totalförsvarspliktiga tillkommer totalförsvarspliktiga som full- gör värnplikt eller civilplikt. Rekryter som genomgår grundläggande militär utbildning ska omfattas av samma bestämmelser om statlig riskgaranti som enligt 10 kap. förordningen om förmåner för totalförsvarsplik- tiga tillkommer totalförsvarspliktiga. Rekryter som genomgår grundläggande militär utbildning ska omfattas av lagen om statligt personskadeskydd och lagen om statlig ersättning vid ideell skada m.m. på samma sätt som totalförsvarspliktiga. Rekryter bör därför läggas till som en särskild personalkategori i lagen (1977:265) om statligt person- skadeskydd. I 1 § lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. bör förtydligas att rekryter omfattas av lagens bestämmelser under samma förhållanden som totalförsvarsplik- tiga. Rekryter bör även omfattas av bestämmelserna om begrav- ningshjälp i 9 kap. förordningen om förmåner till totalförsvars- pliktiga. Kommittén föreslår att rekryter som genomgår grundläggande militär utbildning ska omfattas av samma bestämmelser om grupp- livförsäkring som gäller för totalförsvarspliktiga som fullgör värn- plikt eller civilplikt. Genom förordningen om förmåner för total- försvarspliktiga (förmånsförordningen) görs vissa bestämmelser i tillämpliga på totalförsvarspliktig personal. Grupplivförsäk- ringen ger rätt till ett ekonomiskt skydd i form av ett engångs- belopp till en avlidens efterlevande make/maka, sambo eller barn. Totalförsvarspliktiga som fullgör grundutbildning eller fortsätt- ningsutbildning omfattas av en statlig riskgaranti. Ett motsvarande skydd tillkommer personal som tjänstgör i utlandsstyrkan. En frivillig militär grundutbildning statliga riskgarantin är ett dödsfalls- och invaliditetskapital. Vid dödsfall eller full invaliditet utgår en ersättning omfattandes 22 prisbasbelopp. Vid annan invaliditet betalas motsvarande kvotdel ut. Vid dödsfall betalas vidare tre basbelopp ut för varje efterlevande barn som är . Kommittén anser att den statliga riskgarantin även bör omfatta rekryter. Grundläggande militär utbildning är ofta riskfylld. Enligt kommitténs mening är det mycket viktigt att de som frivilligt genomgår sådan utbildning garanteras ett dödsfalls- och invaliditetskapital motsvarande vad som gäller för värn- och civilpliktiga och personal som tjänstgör i utlandsstyrkan. Rätt till ersättning för personskada som inträffar under utbildningen Totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen om totalförsvars- plikt omfattas av lagen om statligt personskadeskydd (LSP) och lagen om statlig ersättning vid ideell skada m.m. (Li). Genom dessa tillförsäkras den som skadas som lagarna anger, en ersättning motsvarande ett fullt skadestånd enligt bestämmelserna i skadeståndslagen (1972:207), detta oberoende av om skadan har orsakats av vållande eller ej. Kommittén föreslår att rekryter som genomgår grundläggande militär utbildning ska läggas till som personalkategori i LSP. Detta för att säkerställa att rekryterna får samma personskadeskydd som totalförsvarspliktiga har. De risker som är förknippade med grundläggande militär utbildning kommer även fortsättningsvis att vara desamma. Dagens system är väl anpassat för att ersätta skador hos icke-anställda enskilda som har inträffat under militär utbild- ning och kommittén ser ingen anledning till att genomföra föränd- ringar i det. Personskadeskyddet i LSP gäller som lagen ställer upp. För rekryter bör skyddstiden enligt kommittén börja löpa från första färden till verksamheten till den sista färden därifrån. LSP ger rätt till ersättning vid sjukdom och vid bestående nedsättning av arbetsförmågan. Vidare lämnas ersättning vid döds- fall. Ersättningen kan bestå av sjukpenning, särskild sjukpenning, livränta eller sjukvårdsersättning. Sjukpenning eller livränta utgår dock inte . En frivillig militär grundutbildning Den exakta omfattningen av personskadeskyddet varierar något för de olika personalkategorier som omfattas av LSP. Enligt kommittén bör rekryter ha ett skydd som motsvarar vad som gäller för totalförsvarspliktiga. Detta innebär att rekryter vid vissa tillfäl- len kan ha rätt till särskild sjukpenning samt att beräkning av sjuk- penning, särskild sjukpenning och livränta omfattas av vissa garan- tinivåer. Det sistnämnda är viktigt mot bakgrund av att de som genomgår utbildningen ofta kan vara unga. De kanske inte har haft något arbete innan de påbörjar utbildningen. Det går då inte att fastställa någon sjukpenninggrundande inkomst för dem.14 Att rekryter får ett motsvarande skydd som totalförsvarspliktiga inne- bär vidare att rekryter som har skadats under utbildningen kommer att omfattas av bestämmelserna i 13 a § LSP. De kommer därige- nom att även efter skyddstidens utgång ha rätt till ersättning för vissa sjukvårds- och läkemedelskostnader. Den som ådrar sig skada som omfattas av LSP kan även ha rätt till ersättning för sveda, värk, lyte och men samt för särskilda olägenheter enligt lagen om statlig ersättning vid ideell skada m.m. Enligt kommittén bör rekryter läggas till i 1 § Li. Rekryter omfat- tas då av samma skydd som totalförsvarspliktiga och kan, med vissa begränsningar, ha rätt till ersättning för skada som inträffar vid ledighet och annan fritid utanför förläggningsplats eller annan plats där verksamheten i fråga bedrivs. Genom att de omfattas av 9 kap. förordningen om förmåner för totalförsvarspliktiga (förmånsförordningens) samt av LSP och Li, kommer rekryter också att omfattas av bestämmelser som ger rätt till begravningshjälp. Enligt 9 kap. förmånsförordningen betalas begravningshjälp med ett prisbasbelopp ut till dödsboet efter en totalförsvarspliktig som avlider under tjänstgöring. Genom LSP utgår, via en hänvisning till 5 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring vidare av ett prisbasbelopp i begravningshjälp för det fall att en totalförsvarspliktig avlider till följd av arbets- skada. Enligt Li kan också ersättning för begravningskostnader utgå enligt skadeståndsrättsliga regler i enlighet med vad som sägs i 13 § PSA. Enligt 10 kap. 7 § ska försäkringsförmånerna minskas med sådan begravningshjälp som utgår enligt förmånsförord- 14 För skydd av sjukpenninggrundande inkomst under utbildningen, se avsnitt 13.4.8. En frivillig militär grundutbildning (Begravningshjälp ska inte förväxlas med begravningsbidrag som är ett behovsprövat bidrag som kan utbetalas i samband med att en familjemedlem till den som genomgår utbildning avlider, se avsnitt 13.5.2.) 13.4.11Försvarsmaktens rehabiliteringsansvar för den som skadas under grundläggande militär utbildning Kommitténs förslag: Försvarsmaktens rehabiliteringsansvar för personal som skadas under grundläggande militär utbildning bör motsvara vad som anges i 8 kap. lagen om totalförsvarsplikt. För personal som skadas under grundläggande militär utbild- ning bör Försvarsmakten även ha ett socialt rehabiliterings- ansvar motsvarande vad som anges i 5 kap. 5 § förordningen om förmåner för totalförsvarspliktiga. Försvarsmakten har ett rehabiliteringsansvar för totalförsvarsplik- tiga som skadas under grund- eller repetitionsutbildning. För personal i utlandsstyrkan har Försvarsmakten ett liknande ansvar. Rehabiliteringsansvaret sträcker sig från det att rehabi- literingsåtgärder kan påbörjas. Om särskilda skäl föreligger kan ansvaret utsträckas . Försvarsmakten har i vissa situationer även ett ansvar för att stå för en enskilds sociala rehabi- litering. Detta gäller för totalförsvarspliktiga som skadas under grundutbildningen och det kan antas att skadan kan leda till bestå- ende funktionshinder eller annars är av allvarlig art. Det sociala rehabiliteringsansvaret innefattar att stödja och bistå den skadade så att denne får möjlighet att leva ett aktivt och självständigt liv. För personal som har tjänstgjort i utlandsstyrkan har Försvars- makten enligt 20 § förordningen om utlandsstyrkan ett liknande ansvar. Kommittén framhåller att Försvarsmakten bör ha samma reha- biliteringsansvar för personal som genomgår frivillig grundutbild- ning som myndigheten har för totalförsvarspliktiga och för perso- nal i utlandsstyrkan. Rekryter tjänstgör, liksom totalförsvarsplik- tiga och personal i utlandsstyrkan, under relativt begränsad tid i en verksamhet som är förenad med betydande risker och kan precis som totalförsvarspliktiga sakna en ordinarie arbetsgivare. Kom- mittén anser att rekryter även ska omfattas av det sociala reha- En frivillig militär grundutbildning biliteringsansvar som Försvarsmakten enligt förmånsförordningen har för totalförsvarspliktig personal. Kommittén vill ansluta till vad som har skrivits i avsnittet om försäkrings- och personskadeskydd i avsnittet ovan. Det är viktigt att personer som genomgår grundläggande militär utbildning ges tydlig information om vilken rätt de har till rehabilitering vid skada. (SOU 2008:91) har i sitt slutbetän- kande föreslagit vissa förändringar i Försvarsmaktens rehabiliter- ingsansvar för personal som har tjänstgjort i internationella insat- ser. Om förslag leder till att Försvars- maktens rehabiliteringsansvar inom detta område förändras, bör det enligt kommittén övervägas om detta även bör leda till föränd- ringar i Försvarsmaktens rehabiliteringsansvar för rekryter. Det finns i många fall ett värde i att Försvarsmaktens rehabiliterings- ansvar för olika personalgrupper är samstämmigt. 13.4.12Angående drogtestning av den som genomgår grundläggande militär utbildning Enligt 5 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt är den som fullgör värnplikt eller civilplikt, efter beslut av eller annan stat- lig myndighet som bestämmer, skyldig att på anmaning lämna urin-, utandnings-, saliv-, svett- eller hårprov för kontroll av bland annat att han eller hon inte är påverkad av beroendeframkal- lande medel eller dopningsmedel. Enligt bestämmelsen kan stick- provskontroller och slumpmässig drogtestning av totalförsvars- pliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt göras oavsett samtycke från den enskildes sida. Kontroller får dock bara göras i den mån åtgärden är försvarlig med hänsyn till dess syfte och övriga omständigheter och får bara genomföras på sådant sätt som är nödvändig för det angivna syftet. Möjligheten att slumpmässigt genomföra drogtester av totalför- svarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt tillkom genom en lagändring 2007. Verksamheten har dock ännu inte påbörjats i full utsträckning och det är därför ännu för tidigt att utvärdera den. I utredningen som föregick ovan nämnda lagändring15 konstaterades att det fanns flera skäl till att det var särskilt viktigt att totalförsvaret präglades av en drogfri miljö. 15 Drogtestning av totalförsvarspliktiga, SOU 2006:85. En frivillig militär grundutbildning syfte är att skydda landet mot hot och att verksamheten fungerar är av yttersta vikt. Om droger används inom verksamheten försämrar detta dess effektivitet. Vidare konstaterade utredningen att det dåliga omdöme som följer av bruk av droger är särskilt farligt inom totalförsvarets område eftersom den som deltar i verksamheten kommer i kontakt med sekretessbelagd information och med tekniskt avancerad materiel. Utredningen framhöll särskilt att Försvarsmakten är en potentiellt mycket farlig arbetsplats och att användning av droger och alkohol av personal inom verksamheten därför kan få oerhört allvarliga konsekvenser.