sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Vid verksamhetsställen där mer än 50 totalförsvarspliktiga utbildas får det dessutom finnas en nämnd med företrädare för de totalförsvarspliktiga och för verksamhetsstället. På central nivå ska det anordnas en värnplikts- och en civilpliktskongress. I förordningen om medinflytande för totalför- svarspliktiga anges också att det ska finnas ett Värnpliktsråd och ett Civilpliktsråd. Dessa ska väljas vid värnpliktskongress och civil- pliktskongress och ska företräda totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt respektive civilplikt.F1 Inom det militära försvaret ska det vidare på kompaninivå finnas en kompaninämnd där de totalförsvarspliktiga ska vara i majoritet. Varje försvarsgren inom Försvarsmakten ska också anordna en försvarsgrenskonferens. Dessa genomförs numera ofta För- svarsmaktsgemensamt. I förordningen om medinflytande för total- försvarspliktiga anges också att Försvarsmakten ska svara för att tidningen ges ut. Försvarsmakten har gett ut före- skrifter som ytterligare specificerar medinflytandet för total- försvarspliktiga som fullgör totalförsvarsplikt inom myndigheten. Den som inställer sig till mönstring eller annan utredning ha rätt till reseförmåner, fri förplägnad och inkvartering, samt fri hälso- och sjukvård, och begravningshjälp. Den enskilde omfattas också av statens tjänstegrupplivförsäkring. Samma förmåner har den som fullgör värnplikt eller civilplikt rätt till. Totalförsvarspliktiga som genomför värnplikt eller civilplikt har dessutom rätt till bland annat dagersättning, familjebidrag och tandvård. Viss grundutbildning ger också rätt till en utbildningspremie. Sistnämnda förmåner, dock inte utbildningspremien, har även den som fullgör allmän tjänsteplikt enligt avtal om frivillig tjänstgöring rätt till. Den som fullgör allmän tjänsteplikt på annat sätt än genom avtal om frivillig tjänstgöring har inte rätt till de ovan nämnda förmånerna. Om någon anvisas arbete enligt bestämmelserna om allmän tjänsteplikt har denne däremot rätt till samma förmåner som gäller för liknande arbete. Den som på grund av att han eller hon har allmän tjänsteplikt inte har erhållit lön har också rätt att få ersättning för detta genom statliga medel. Den som anvisas arbete på annan ort kan också få rätt till ersättning för ökade levnadskostnader. 1 har tills vidare upphört med sin verksamhet. Se avsnitt 6.5.1. Särskilt om icke-behovsprövade förmåner för den som genomgår grundutbildning som genomför längre grundutbildning än Denna är fastställd till Grundutbildning längre än ger också rätt till utbildningspremie. Totalförsvarspliktiga som fullgör annan värnplikt eller civilplikt har i stället för dagersättning rätt till dagpenning som baseras på hans eller hennes sjuk- penninggrundande inkomst. Totalförsvarspliktiga som fullgör längre grundutbildning än har också rätt till en fri hemresa varje tjänstefri helg samt till två fria högskoleprov. Särskilt om behovsprövade förmåner för den som genomgår grund- utbildning Förutom de ovan nämnda förmåner som totalförsvarspliktiga automatiskt är berättigade till vid viss form av tjänstgöring finns ett antal behovsprövade bidrag som en totalförsvarspliktig kan ha rätt till. En totalförsvarspliktig har rätt till familjepenning för vissa närstående och bostadsbidrag vid vissa sammanboendeformer och om den totalförsvarspliktige har haft sin bostad innan tjänstgöringens början. Näringsbidrag kan under vissa omständigheter ges för näringsverksamhet som den totalförsvars- pliktige har försörjt sig på innan tjänstgöringen. Begravningshjälp kan beviljas den som har make/maka eller barn som avlider under tjänstgöringen. Personskadeskydd och försäkringsskydd för totalförsvarspliktiga och rehabiliteringsansvar för ansvarig myndighet Totalförsvarspliktiga omfattas av lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. Genom dessa tillförsäkras den som skadas en ersättning motsvarande ett fullt skadestånd enligt bestämmelserna i skadeståndslagen (1972:207) oberoende av om skadan har orsakats av vållande eller ej. Lagen om statligt personskadeskydd anger en skyddstid som för totalförsvarspliktiga under tjänstgöring inträder vid färd till verk- samheten till dess att sista resan därifrån har avslutats. svarspliktiga omfattas också av lagen i samband med att de genom- går sådan utredning som föregår inskrivning. Skyddstiden omfattar även då tiden från och med första och till och med sista resan. För skador som har uppkommit inom skyddstiden kan den enskilde få sjukvårdskostnader betalda upp till efter skydds- tidens utgång. Vidare kan den enskilde efter det att skyddstiden har löpt ut under vissa omständigheter få sjukpenning. Den som full- gjort repetitionsutbildning eller grundutbildning längre än kan också ha rätt till särskild sjukpenning efter det att utbildningen är avslutad. Vid bestående nedsättning av arbetsförmågan kan den enskilde även har rätt till livränta. Vid beräkningen av sjukpenning och livränta ställer lagen upp vissa garantibelopp vad gäller totalför- svarspliktiga. Sjukpenning eller livränta utgår dock inte som fastställs i lagen om personskadeskydd. För skada som har uppkommit kan ersätt- ning för ideell skada utgå enligt lagen om statligt ersättning vid ideell skada m.m. Ersättning för ideell skada kan utgå även under själva skyddstiden. Under grundutbildning och repetitionsutbildning omfattas totalförsvarspliktiga också av statens riskgaranti. Denna är ett extra skydd som utgår vid invaliditet eller dödsfall och som maximalt motsvarar 22 prisbasbelopp. En totalförsvarspliktig som tjänstgör enligt lagen om totalför- svarsplikt eller som inställer sig till utredning om sina personliga förhållanden omfattas av statens grupplivförsäkring. Vid dödsfall ger denna rätt till begravningshjälp samt även ett ekonomiskt skydd till efterlevande i form av ett engångsbelopp. Enligt lagen om totalförsvarsplikt har en utbildningsansvarig myndighet rehabiliteringsansvar för en totalförsvarspliktig som skadas under grundutbildning eller repetitionsutbildning. Ansvaret löper från det att arbetsträning och fortbildning av den enskilde har kunnat inledas. Rehabiliteringstiden kan om det finns särskilda skäl utsträckas . Skälig ersättning kan också utgå till anhöriga om en anhörigs medverkan är av särskild betydelse för rehabiliteringen. Ytterligare stöd till anhöriga kan utgå om en totalförsvarspliktig förolyckas eller skadas så svårt under grundutbildning eller repetitionsutbildning att sjukhusvis- telse krävs. Det ovan sagda innebär emellertid inte att den totalför- svarspliktiges ordinarie arbetsgivares rehabiliteringsansvar inskränks. Om en totalförsvarspliktig skadas under grund- eller repeti- tionsutbildning, och det kan antas att skadan leder till bestående funktionshinder eller annars är av allvarlig art ,har utbild- ningsansvarig myndighet också ett socialt rehabiliteringsansvar. Detta löper efter det att utbildningen har avslutats. 6.5Brott5B mot totalförsvarsplikten med mera Bestämmelser om brott mot totalförsvarsplikten finns i 10 kap. lagen om totalförsvarsplikt. En totalförsvarspliktig som uppsåtligen uteblir från värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt, döms om handlingen är ägnad att medföra avsevärt men för utbildningen eller tjänsten i övrigt, för brott mot totalförsvarsplikten till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller för den som inte lyder förmans eller annan chefs order eller på annat sätt åsidosätter vad som åligger honom eller henne under tjänstgöringen. Begås brottet i samband med höjd beredskap och det är att betrakta som grovt, ingår fängelse i straffskalan. Om handlingen inte har varit ägnad att medföra avsevärt men för utbildningen eller tjänsten i övrigt, kan handlingen föranleda disciplinansvar enligt lagen om disciplin- ansvar inom totalförsvaret, m.m. Enligt praxis döms den som första gången uteblir från plikt- tjänstgöring i normalfallet till 14 dagars fängelse. Om vägran görs av ideella skäl döms personen vid första tillfället i allmänhet till villkorlig dom och dagsböter. Den som döms till fängelse för brott mot totalförsvarsplikten kan, om tiden som ska avtjänas inte överstiger , ansöka om att domen ska verkställas genom intensiv- övervakning med elektronisk kontroll, så kallad elektronisk fotboja. Om gärningen är straffbelagd enligt 21 kap. ska, om personen i fråga inte är att anse som krigsman, straff i stället utgå i enlighet med vad som där är föreskrivet. 21 kap. är bara tillämplig i krig eller när regeringen har föreskrivit om att dessa bestämmelser ska tillämpas. Även vissa andra gärningar är straffbelagda enligt lagen om totalförsvarsplikt. Även dessa bestämmelser finns i 10 kap. Att uppsåtligen eller av oaktsamhet utebli från mönstring eller annan utredning till vilken man har kallats att inställa sig personligen är straffbelagt med böter. Detsamma gäller för den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnar felaktiga uppgifter vid dessa till- fällen. Att som totalförsvarspliktig oavsiktligen utebli från värn- plikt eller civilplikt är också straffbelagt med böter. , eller den myndighet som regeringen eller verket bestämmer, får vid vite ålägga en totalförsvarspliktig att skriftligen lämna sådana uppgifter om sin person som åläggs honom eller henne enligt lagen om totalförsvarsplikt. Den som uteblir från mönstring eller annan utredning kan efter beslut av eller annan myndighet som verket bestämmer hämtas av polis. Även totalförsvarspliktiga som har kallats in till värnplikt eller civilplikt eller som har ålagts att fullgöra allmän tjänsteplikt, kan vid utevaro hämtas av polis. Elva månaders värnpliktsutbildning för det stora flertalet – en tredje termin för dem som vill fullgör de flesta värnpliktiga grundutbildning under totalt . Utbildningen är uppdelad i två terminer varav den första inleds med en grundläggande soldatutbildning. Efter dessa två terminer kan den värnpliktige söka till en tredje utbildnings- termin som är inriktad mot utbildning för internationella insatser. Den som blir antagen till en tredje termin anställs i Försvarsmak- ten. Anställningen innebär bland annat att lön i stället för dag- ersättning betalas ut. Repetitionsutbildningar i syfte att vidmakthålla den kunskap som har förvärvats under grundutbildningen genomförs i mycket liten utsträckning. Den enda större grupp som fortfarande kallas till repititionsutbildning utgörs av beredskapspoliser som utbildas med lagen om totalförsvarsplikt som grund. Utbildning av civilpliktiga med lång grundutbildning har upphört Någon inskrivning av civilpliktiga med lång grundutbildning äger inte längre rum. Den sista gruppen av civilpliktiga med lång grund- utbildning () avslutade sin utbildning vid . Som har nämnts ovan sker emellertid fortfarande utbildning av civilpliktiga med kortare grundutbildning genom utbildningen av beredskapspoliser. , som har varit medinflytande- och intresseorga- nisation för de civilpliktiga, upphörde tills vidare med sin verksam- het . Minskat antal uttagna till tjänstgöring Antalet män som efter mönstring har skrivits in till befattningar för värn- eller civilplikt har minskat från 32 147 till 4 716 . Antalet mönstrade män har förhållit sig relativt . Till följd av införandet av den webbaserade lämplighetsundersökningen, har andelen mönstrade män därefter drastiskt minskat. Någon motsvarande tydlig trend gällande antalet kvinnor som har tagits ut till tjänstgöring kan inte skönjas. Antalet har fluktue- rat . Det kan konstateras att andelen kvinnor av det totala antalet inryckande har ökat. Det absoluta antalet uttagna kvinnor har emellertid inte förändrats markant. De internationella uppgifterna är dimensionerande för stora delar av den normala förbandsverksamheten. I belysning av att allt färre tas ut till värnpliktig grundutbildning kan konstate- ras att personalförsörjningen till de internationella uppgifterna måste baseras på allt färre utbildade soldater. Tabell 6.1 Mönstrade/antagningsprövade samt till tjänstgöring uttagna män och kvinnor 1996–2008F2 2 Tabellen innefattar uttagna till både värn- och civilpliktsutbildningar. Det kan dock noteras att antal personer som har tagits ut till civilplikt har legat mycket lågt i jämförelse med uttaget till värnplikt. Till exempel skrevs 133 män in för civilpliktsutbildning . Inga kvinnor skrevs in till civilpliktsutbildning under . Figur 6.1 Mönstrade/antagningsprövade samt till tjänstgöring uttagna män och kvinnor Figur 6.2 Antagningsprövade samt till tjänstgöring uttagna kvinnor Statistik över kvinnors intresse för tjänstgöring 1996–2008 Som har anförts, ska totalförsvarspliktiga som efter avslu- tad grundutbildning har fått tillräckliga kunskaper krigsplaceras i en befattning eller verksamhet. En krigsplacering ska inte kvarstå längre än efter det senaste tjänstgöringstillfället. I enskilda fall får dock beslut om förlängning fattas om särskilda skäl finns. har antalet krigsplacerade minskat från att ha uppgått till av de grundutbildade 2007. Krigsplaceringsgraden varierar stort mellan försvarsgrenarna: krigsplacerades av de totalförsvarspliktiga som hade avslutat grundutbildning inom armén. Andelen krigspla- cerade inom flygvapnet och marinen var betydligt lägre, . Andelen värnpliktiga som efter avslutad grundutbildning fick godkända vitsord uppgick till . Tabell 6.3 Lagförda för brott mot lagen om totalförsvarsplikt 2004–2007 Antal lagförda brott mot totalförsvarsplikten (totalt)F Källa: (Brå). Försvarsmakten bedriver ett arbete för att bli en organisation som allt fler kvinnor vill utbildas och arbeta i. Detta manifesteras bland annat genom informations- och rekryteringskampanjer samt genom nätverk för värnpliktiga och officerare som är kvinnor. Andelen kvinnor bland de värnpliktiga är låg. Enligt Försvars- makten var av totalt 4 730 inryckta under endast 253 kvinnor, något som motsvarar av samtliga som ryckte in till grundutbildning. Detta bör ställas i rela- tion till antalet ansökningar som har legat kring 1 500 , en omfattning som motsvarar en mycket liten del av varje årskull kvinnor. Anmärkas kan att av Försvarsmaktens anställda, det vill säga både officerare och civilanställda, är kvinnor. Av de civilanställda är kvin- nor. Bland yrkesofficerare är kvinnor. I sammanhanget kan noteras att har skickat ut 61 664 brev med inloggningsuppgifter för den webbase- rade lämplighetsundersökningen till kvinnor. Det är som tidigare nämnts inte obligatoriskt för kvinnor att svara på frågorna, men trots detta svarade 13 369 kvinnor på enkäten. 3Skyldiga till brott genom lagföringsbeslut. Innefattar fällande domar i domstol, av åklagare utfärdade ordningsföreläggande samt meddelade åtalsunderlåtelser. Antalet är en bruttosiffra och en person kan förekomma fler än en gång i statistiken om personen har dömts för brott mot totalförsvarsplikten fler än en gång . 4En person kan lagföras för flera brott i en lagföring. I Brå:s statistik redovisas emellertid ofta endast det brott som har det strängaste straffet i straffskalan. Detta kallas för huvudbrottet. Om två brott har samma straffskala väljs slumpmässigt ett av brotten som huvudbrott. 5Av de lagföringar där brott mot totalförsvarsplikten har utgjort huvudbrottet. Den viktigaste lagstiftningen angående totalförsvarsplikten kan systematiseras enligt nedan. -Lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt -Förordning (1995:238) om totalförsvarsplikt Kvinnors möjligheter att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning regleras i: -Lag (1994:1810) om möjligheter för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning -Förordning (1994:240) om möjligheter för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning -Lag (1991:1488) om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret -Förordning (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga -Förordning (1995:649) om ledighet och fritid för totalförsvars- pliktiga under tjänstgöring -Lag (1977:265) om statligt personskadeskydd -Förordning (1977:284) om arbetsskadeförsäkring -Lag (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. -Lag (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. -Förordning (1995:241) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. -Lag (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalför- svarspliktiga -Förordning (1998:1229) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga Förordningar med instruktioner till myndigheter Till lagstiftningen kommer också ett antal instruktioner för statliga myndigheter som hanterar ärenden om totalförsvarspliktiga. -Förordning (2007:1263) med instruktion för -Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten -Förordning (2007:857) med instruktion för -Förordning (2007:835) med instruktion för Statens över- klagandenämnd Ett antal myndighet har gett ut föreskrifter som behandlar totalför- svarsplikten. -Totalförsvarets pliktverks föreskrifter (TPVFS 2002:2) om för- måner till totalförsvarspliktiga under tjänstgöring -Totalförsvarets pliktverks föreskrifter (TPVFS 2007:1) om totalförsvarsplikt -Totalförsvarets pliktverks föreskrifter (TPVFS 2007:2) om drogtestning av totalförsvarspliktiga -Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 1998:10) om utbildning och krigsplacering av totalförsvarspliktiga -Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 1998:6) om medinflytande för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt -föreskrifter (KBMFS 2003:6) om utbildning och krigsplacering av totalförsvarspliktigaF6 6 Föreskriften gäller även om inte finns kvar som myndighet. föreskrifter innehåller bland annat bestämmelser om befattningskrav, hur urvalet ska ske vid val av vem som kallas till mönstring, samt hur själva mönstringen ska gå till. finns också föreskrifter som reglerar drogtestning av totalförsvars- pliktiga. Försvarsmaktens och före- skrifter behandlar bland annat utbildning och krigsplacering samt vilket underlag som respektive myndighet ska lämna till Pliktver- ket. Försvarsmakten har även utfärdat föreskrifter om de totalför- svarspliktigas rätt till medinflytande. 7Tjänstgöringsformer inom Försvarsmakten som inte grundar sig i totalförsvarsplikt 7.1Tjänstgöringsformer inom Försvarsmakten som inte grundar sig i totalförsvarsplikt Förutom av värnpliktiga bemannas Försvarsmakten även av perso- nal som tjänstgör på frivillig grund. Alla yrkesofficerare och reservofficerare tjänstgör på frivillig grund och enligt avtal. Samtlig personal i Försvarsmaktens utlandsstyrka tjänstgör också på frivil- lig grund (för officerare som anställs , ingår en skyldighet att tjänstgöra internationellt). Hemvärnets personalkategorier består av officerare och frivilliga soldater och sjömän. 7.1.1Visstidsanställda soldater i Försvarsmakten och arbetsmarknadens parter träffade 2004 ett avtal om vissa anställningar inom Försvarsmakten. Avtalet regle- rade förutsättningarna för att anställa värnpliktiga som har fullgjort grundutbildning. Mot bakgrund av avtalet anställde Försvarsmak- ten förstärkningssoldater för att förstärka utbildningsorganisatio- nen och beredskapssoldater för att tjänstgöra i vissa förband i hög beredskap. Genom en ändring i 5 § 1 lagen (1982:80) om anställningsskydd som trädde i kraft infördes så kallad allmän visstids- anställning (). En arbetsgivare behöver vid allmän visstidsan- ställning inte redovisa något särskilt skäl till att anställningen är tidsbegränsad. Allmän visstidsanställning får inte överstiga . Om den sammanlagda anställningstiden blir längre än , övergår anställningen i en tillsvidareanställning. Tjänstgöringsformer inom Försvarsmakten som inte grundar sig i totalförsvarsplikt tillämpar Försvarsmakten denna bestämmelse som grund för samtliga tidsbegränsade anställ- ningar av soldater och sjömän. Soldater som är visstidsanställda för tjänstgöring i ett bered- skapsförband är inte anställda i Försvarsmaktens utlandsstyrka. Vid insats blir de emellertid anställda i Försvarsmaktens utlandsstyrka varvid de lyder under ett separat regelverk (se avsnitt 7.1.2). 7.1.2Anställning i Försvarsmaktens utlandsstyrka En värnpliktig som har genomfört grundutbildning enligt lagen om (1994:1809) totalförsvarsplikt med godkända vitsord kan söka anställning i Försvarsmaktens utlandsstyrka. Detta kan ske genom att personen söker direkt till en av Försvarsmaktens utlandsmissio- ner. Den som ska tjänstgöra i utlandsstyrkan och som inte har en anställning inom Försvarsmakten som innefattar en skyldighet att tjänstgöra utomlands, ska anställas särskilt i utlandsstyrkan. Anställningen gäller då för hela den tid under vilken missionen pågår. Vanligen innefattar anställningstiden också en period innan insatsen i syfte att personalen ska kunna genomgå missionsspecifik utbildning. Även den som inte har fullgjort värnplikt kan ansöka om anställning i utlandsstyrkan. Sådan personal får, efter antag- ning, genomgå en kortare grundläggande soldatutbildning i Försvarsmaktens regi, kallad grundläggande soldatutbildning för Utlandsstyrkan (GSU-US). Som nämnts ovan är soldater i bered- skapsförband inte anställda i Försvarsmaktens utlandsstyrka förrän förbandet sätts in. Utbildning inför utlandstjänst kan ske genom att en värnpliktig som har fullgjort grundutbildning söker till en tredje frivillig termin. Denna termin är inriktad mot internationell tjänstgöring. Om utbildningen sker tillsammans med ett förband som ska genomföra en insats eller som ska ställas i beredskap för en sådan insats, anställs personen under utbildningen i utlandsstyrkan. i utlandsstyrkan lyder personalen under lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten (LuF). Enligt lagen ska anställning inom utlandsstyrkan vara tidsbegränsad och avse både utbildning och tjänstgöring. Anställning får tidsbegränsas till att avse endast utbildning eller tjänstgöring. I lagen anges också att arbetstidslagen och vissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480) inte ska tillämpas på personal i utlandsstyrkan. Tjänstgöringsformer inom Försvarsmakten som inte grundar sig i totalförsvarsplikt personal som har anställts särskilt för tjänstgöring i utlandsstyrkan är även vissa bestämmelser i lagen (1982:80) om anställningsskydd undantagna från tillämpning. Genom LuF görs också lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillämplig på personal i utlandsstyrkan även när de tjänstgör utomlands och då gäller lagen även skador som inträffar . Skada som inträffar under ledighet som tillbringas utanför tjänstgöringslandet kan också omfattas av lagens skydd om särskilda skäl talar för det. Vidare anges i LuF att delar av arbetsmiljölagen ska vara tillämplig på personal inom utlandsstyrkan även när de tjänstgör utomlands, om inte tjänstgöringsförhållandena hindrar det. Genom lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. görs reglerna i 9 kap. lagen om totalförsvarsplikt tillämpliga även på personal i utlandsstyrkan. Detta innebär bland annat att ingen får sägas upp eller avskedas från sitt ordinarie arbete på grund av att han eller hon tjänstgör i utlandsstyrkan. Personal i utlandsstyrkan lyder vid tjänstgöring utomlands, liksom totalförsvarspliktig personal, under lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Tjänstgöring inom hemvärnet bygger på frivillighet. Hemvärnsper- sonal har genom avtal förbundit sig till minst 20 timmars årlig övningstid. Beroende på uppgifter kan vissa hemvärnsplutoner ha ett krav på en högre årlig övningstid. För hemvärnsinsatsplutoner är övningstiden minst . Hemvärnsbefäl har förbundit sig att tjänstgöra minst . av hemvärnets personal består av kvinnor. Ett grundkrav för att kunna få tjänstgöra som hemvärnssoldat är att man har fullgjort 85 dagars grundläggande militär utbildning. För att en person ska kunna krigsplaceras inom hemvärnet krävs vidare bland annat att han eller hon har genomgått skyddsvakts- utbildning. Viss personal har istället för militär utbildning fått sin utbildning i någon av de frivilligorganisationer som utgör avtals- organisationer till hemvärnet.