sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — nämndens instruktion att I den mån någon fråga som skulle ha prövats av pensionsfrågor uppkommer efter , prövas frågan i stället av Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd.2 Den instruktionen ersattes visserligen 2008 av en ny instruktion utan att övergångsbestämmelsen togs med, förmodligen beroende på att den ansågs inaktuell. Att det finns pensionärer efter det att PA-91 kom som ännu inte börjat uppbära sin allmänna pension var det säkert ingen som tänkte på. Det vore olyckligt om Statens tjänstepensions- och grupplivnämnds nya instruktion skulle hindra nämnden från att ge en pensionsförbättring till en före detta dansare eller sångare som drabbats av orimliga konsekvenser av slopandet av bruttosystemet. Om så anses vara fallet borde enligt min mening bestämmelsen om prövning av frågan om pensionsförbättring föras in i nämndens nya instruktion. Pensionsfall som inträffar efter 1996 kan under inga omständig- heter prövas av nämnden. För sådana fall återstår endast att vända sig till regeringen. Generellt sett har regeringen möjlighet att be- vilja förmånligare villkor ex . Det förslag som har framförts som lösning på problemet med för låg total pension från är en statlig bruttogaranti på viss nivå, kanske samma nivå som ålderspensionen före . Garantin skulle finansieras genom inkomstsamordning av ålderspensionen före . Det är enligt min mening ett omöjligt förslag om det är tänkt för dem som redan har gått i pension. Det går inte att genom inkomstsamordning försämra pensionsvillkoren för en person som avgått från den anställning som grundat pensionen. På samma sätt som, enligt min uppfattning, Statens tjänstepen- sions- och grupplivnämnd borde kunna pröva frågan om pen- sionsförbättring från och med för dansare och sångare som avgått –1996, skulle nämnden även kunna pröva frågan för dem som gått i pension efter 1996 men . Det skulle naturligtvis kräva en ändring av nämndens instruktion och handla om en skälighetsprövning i varje enskilt fall. Med en på så sätt avsevärt utökad uppgift skulle nämnden behöva tydligare krite- rier att hålla sig till vid prövningen än orimliga konsekvenser. Några medel för att finansiera de pensionsförbättringar som på detta sätt skulle kunna bli aktuella har staten emellertid inte ställt i utsikt. 2 SFS 1997:130. Frågan om pensionsförbättring från och med 65 år Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd består av en opar- tisk ordförande och företrädare för arbetsgivare och arbetstagar- parter på den statliga arbetsmarknaden. har sitt säte hos SPV i . Man kan ifrågasätta om inte nämndens sammansättning borde vara en annan om det skulle bli aktuellt att pröva skälighetsfrågor som rör ett annat avtalsområde än det stat- liga. Utredningsförslagen kommer att få konsekvenser i olika avseenden och för olika intressenter. Det gäller inte minst de anställda vid de statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. Detta kapitel handlar emellertid inte om dem. För deras del hänvisar jag till förslagskapitlen 7, 8, 9 och 11 och de beskrivningar av föränd- ringar och nya förmåner som ges där. Enligt utredningens direktiv ska jag göra en beräkning av hur förslagen till förändringar i villkoren påverkar arbetsgivarnas kostnader. Den kostnadsram som jag haft när jag har utformat förslagen är de och avgifter som institutionerna betalar avseende PISA-förordningen och . Utgångspunk- ten är därmed att de totala statsbidragen till de berörda teater- dans- och musikinstitutionerna inte ska påverkas av att en ny pensionsordning införs. I direktiven finns en restriktion om att förslagen inte får medföra ökade nettokostnader för staten. Den bedömning jag har gjort är att de som institutionerna betalat för förmånerna enligt PISA-förordningen har motsvarat den försäkringsmässiga kostnaden. Det innebär att det i det avseendet varken finns anledning att sänka eller höja statsbidragen vid ett byte av pensionsordning. Vidare är de medel som avsatts för tjänstepensioner inkluderade i scen- konstinstitutionernas verksamhetsbidrag. Det innebär att det inte längre finns särskilda medel destinerade till pensioner, utan minskade eller ökade kostnader för pensioner får hanteras av institutionerna själva. De pensionsavgifter som jag i kapitel 11 föreslår att scenkonst- institutionerna ska betala är med viss säker- hetsmarginal avvägda så att de tillsammans med de som institutionerna ska betala till SPV inte ska kosta mer än dagens AIP-avgifter och . Vid den avvägningen har jag utgått från de avgifter och de som enligt uppgifter från Pensionsvalet respektive SPV betalats för . De uppgifterna har justerats i tre avseenden. (1) Eftersom AIP-avgiften till Pensionsvalet var av lönen och 2008 höjdes till , har de avgiftsbeloppen höjts med förhållandet mellan 4,3 och 3,3. (2) Premiebeloppen för ålderspension före för dansare och sångare har reducerats med . Det är den beräknade kostnaden för omställningsersättning och efterlön exklusive särskild löneskatt på pensionskostnader, som jag har föreslagit inte direkt ska belasta institutionerna. I stället ska statsbidragen till berörda institutioner minska med det beloppet plus ett belopp motsvarande den särskilda löneskatten. (3) Riskpremien för sjukpension, efterlevandepension och premiebefrielse är av lönen 2009. Eftersom den var 2007 har premiebeloppen höjts med förhållandet mellan 1,3 och 1,1. Tabell 13.1 Institutionernas justerade pensionskostnad 2007, exklusive särskild löneskatt, fördelad på pensionsålder och förmån ÅP före 65 år3 ÅP fr.o.m. 65 år Risk (EP, SjP och PB) ÅP före 65 år4 ÅP fr.o.m. 65 år Risk (EP, SjP och PB) ÅP före 65 år ÅP fr.o.m. 65 år Risk (EP, SjP och PB) ÅP före 65 år ÅP fr.o.m. 65 år Risk (EP, SjP och PB) ÅP före 65 år ÅP fr.o.m. 65 år Risk (EP, SjP och PB) ÅP före 65 år ÅP fr.o.m. 65 år Risk (EP, SjP och PB) ÅP före 65 år ÅP fr.o.m. 65 år Risk (EP, SjP och PB) Källa: Beräkningarna gjorda av utredningen på datamaterial från SPV och Pensionsvalet. 1Riskpremien är genomgående höjd med 1,3/1,1. 2Pensionsavgiften för AIP är genomgående höjd med 4,3/3,3. 3Premien är minskad med (kostnaden för omställningsersättning/efterlön). 4Premien är minskad med (kostnaden för omställningsersättning/efterlön). Den totala kostnadsramen för institutionerna är alltså enligt dessa beräkningar nivå. Med ledning av uppgifter från Pensionsvalet och SPV om pensions- åldrar, lönenivåer och inbetald AIP-avgift 2007 har en uppskattning gjorts av vad pensionsavgifterna och andra pensionskostnader kommer att uppgå till 2012, 2017 och i ett fullfunktionsstadium, då tilläggsavgifter inte längre betalas. Uppskattningen är gjord utifrån vad kostnaden skulle ha varit om de villkor som föreslås gälla 2012, 2017 respektive i ett fullfunktionsstadium 2037 skulle ha gällt 2007. Tabell 13.2 Institutionernas uppskattade framtida pensionskostnad, exklusive särskild löneskatt, fördelad på pensionsålder och förmån Källa: Beräkningarna gjorda av utredningen och på datamaterial från SPV och Pensions- valet. Att beräkna vad kostnaderna blir går inte att göra med någon stor precision. En svårighet är att uppskatta hur stor del av lönen för de olika pensionsåldrarna som kommer att ligga över gränsvärdet 7,5 inkomstbasbelopp. Det har stor betydelse för utfallet eftersom nivån på den föreslagna pensions- avgiften är väsentligt högre över det gränsvärdet. Tabellen visar att institutionernas pensionskostnader 2012 kommer att vara lägre än vad de är . Det ger en säkerhetsmarginal på , vilket får anses rimligt med hänsyn till osäkerheten i beräkningarna. När 2017 inte längre betalas till SPV har marginalen ökat till och när alla tilläggsavgifter är betalda är kostnaderna enligt beräkningarna lägre än . Kostnaderna kommer alltså att i reala termer successivt sjunka . Att det uppstår en puckel i kostnaderna vid övergång från ett förmånsbestämt till ett avgiftsbestämt system är svårt att undvika om den generation som är med om övergången inte ska förlora på systemskiftet. Men det är mycket som kommer att kunna hända som ändrar på kalkylen. kommer förutsättningarna för beräk- ningarna att hinna ändras. Det hindrar dock inte att uppgifterna bör kunna användas som underlag för de pensionsförhandlingar som förestår. Här följer närmare förklaringar till tabellen. Avser de kollektiva för ålderspension före som ska betalas till SPV för de fem årskullar som fortsätter att omfattas av PISA-förordningen. Premierna ska betalas för dem med pensions- åldrarna 59, 60 och , inte för dem med pensionsåldrarna . Premiekostnaden är störst 2012, därefter minskar de med allteftersom årskullarna uppnår pensionsåldern. Premierna för ålderspension från och med och värde- säkring för dem som fortsätter att omfattas av PISA-förordningen ingår inte här utan i de belopp som redovisas som AIP. Avser den kollektiva avgift på av lönen som föreslås gå till en fond för förtida pensionering av konstnärliga skäl och stöd för karriärväxling. Den tas ut på all personal. Utöver ska ett belopp motsvarande särskild löneskatt på pensionskostnader betalas. Det visas inte i denna sammanställning eftersom alla övriga kostnader redovisas utan pålägg för särskild löneskatt. Avser den riskpremie för efterlevandepension, sjukpension och premiebefrielse som betalas till SPV. Riskförsäkringen föreslås initialt ligga kvar hos SPV, men ska 2017 ha omförhandlats och placerats hos en annan försäkringsgivare. Här antas kostnaden fortsatt vara densamma, av lönen. Avser de höjda pensionsavgifter och de tilläggsavgifter som jag föreslagit i kapitel 11 (tabellerna 11.1 och 11.2). Avgifterna kommer att i stort sett ligga på samma nivå eftersom tilläggsavgifterna först därefter börjar trappas av. Kostnaden för tilläggsavgiften är som högst i början, då den enligt beräkningarna uppgår till . 13.1.3Kostnad för olika personalkategorier Kostnaderna för olika personalkategorier kommer att förändras olika. Naturligtvis sjunker de drastiskt för dansare och sångare eftersom de inte belastas med kostnaden för omställningsersättning och efterlön, men även för annan personal sker stora förändringar. Här följer en tabell som visar förändringarna. Tabell 13.3 Institutionernas uppskattade pensionskostnader, exklusive särskild löneskatt, per person och pensionsålder i kronor olika år Kronor/månad nivå Källa: Beräkningarna gjorda av utredningen och på datamaterial från SPV och Pensions- valet. Beräkningarna är inte gjorda utifrån beloppen i tabell 13.2 utan utifrån bakomliggande ej avrundade belopp. Antal anställda är ett genomsnitt som SPV har beräknat genom att summera alla anställningar den första i och därefter dela det antalet med 12. I uppgifterna för nuvarande system 2007– 2011 ingår den kostnad för omställningsersättning och efterlön på som statsbidragen 2012 ska minska med för de institutioner som anställer dansare och sångare. Utslaget per dansare handlar det om och per sångare om . Som framgår av tabellen ingår inte den kostnaden . Den höga kostnaden för anställda med pensionsålder beror till del på att institutionschefer ingår i den gruppen. En delvis annan bild av hur kostnaden för de olika kategorierna anställda förhåller sig till varandra och förändras över tiden får man om den uttrycks som procent av utbetald lön. Tabell 13.4 Institutionernas uppskattade pensionskostnader, exklusive särskild löneskatt, per person och pensionsålder i procent av utbetald lön olika år Procent av utbetald lön Källa: Beräkningarna gjorda av utredningen och på datamaterial från SPV och Pensions- valet. Av beloppen i tabellerna 13.1 och 13.2 kan man sluta sig till vad förändringarna beror på. Den stora posten är kostnaden för AIP- avgiften, vars förändring finner sin förklaring i de pensionsavgifter och tilläggsavgifter som är föreslagna i tabellerna 11.1 och 11.2. Stor betydelse har därvid andelen anställda med lön över 7,5 inkomstbasbelopp för de olika pensionsåldrarna, vilken framgår av tabell 11.3, och vad den delen av lönen kostar i dagens förmåns- bestämda system. Att kostnaden ökar för pensionsåldrarna beror till viss del på att pensionsavgiften höjs från 4,3 till 4,5 procent5, en nästan femprocentig ökning. Utfallet av växlingen från ett förmånsbestämt till ett avgiftsbestämt system har också betydelse. Det blir institutionernas och Svensk Scenkonsts sak att bedöma om omfördelningen av kostnaderna mellan de olika kategorierna anställda bör föranleda en justering mellan institutionerna av stats- bidragen. I vart fall blir det en sänkning av statsbidragen för institutioner med dansare och sångare bland sin personal. Med tanke på de erfarenheter som finns från tidigare justeringar av statsbidragen till institutionerna bör, som tidigare nämnts, justeringarna grundas på personalsammansättningen under fler än . 5 En sådan höjning kan ha kommit tidigare. För institutionerna får mina förändringsförslag inte bara konsekvenser för pensionskostnadernas fördelning på personal- kategorier utan även för institutionernas pensionshantering. Rapporteringen till SPV kommer att behöva fortgå för all personal fram till och med . Därefter handlar det bara om dansare och sångare och anställda som fortsätter att omfattas av PISA- förordningen beträffande förmånsbestämd ålderspension. Det gäller personer som inte avgått vid pensionsåldern och personer som uppbär tillfällig sjukpension. Rapporteringen av uppgifter för den avgiftsbestämda pensionen AIP kommer att bli mer krävande än . Det följer av att pensionsavgiften har olika nivåer beroende på typ av anställning, födelseår och om den ska beräknas på lön under eller över 7,5 inkomstbasbelopp. För att avgöra om lönen överstiger 7,5 inkomstbasbelopp bör man utgå från månadslönen, inte årslönen. Det betyder att rapportering och betalning bör ske . Förändringar i administrationen hos institutionerna, hos SPV och hos Pensionsvalet betyder också förändrade kostnader för administrationen. En tillkommande kostnad följer av den inte obetydliga informationsinsats som övergången till en ny pensions- ordning föranleder. Enligt utredningens direktiv ska jag beskriva vilka konsekvenser förslagen får för statsbudgeten, särskilt i den utsträckning förslagen medför ändringar i fråga om statens inkomster och utgifter och dessas fördelning mellan skilda budgetår. I kapitel 7 föreslår jag att scenkonstinstitutionerna ska omfattas av den statliga premiebefrielseförsäkringen avseende AIP. Det betyder att avgifterna för att upprätthålla försäkringen vid långtidssjukskrivning, tillfällig sjukpension och sjukpension ska betalas från anslaget Statliga tjänstepensioner m.m. Förslaget innebär att AIP likställs med den individuella ålders- pensionen och Kåpan enligt PA 03, där avgifterna för statligt anställda under motsvarande omständigheter betalas via anslaget. Premiebefrielsen finansieras av riskpremien, vilket innebär att kostnaden fördelas på kollektivet av arbetsgivare som ingår i den statliga försäkringsrörelsens riskrörelse. SPV har tillämpat samma premiesats för teater-, dans- och musikinstitutionerna som för de statliga myndigheterna, trots att institutionerna inte har omfattats av premiebefrielse för avgiftsbestämd ålderspension. I förhållande till vad som gäller innebär förslaget en ökad kostnad för riskrörelsen, vilket i princip betyder att utrymmet för premierabatter till myndigheterna minskar. Denna effekt är dock så förhållandevis liten att den inte bedöms få någon betydelse för de som kommer att behöva tas ut. 13.2.2Kollektiva för respektive pensionsålder I kapitel 10 föreslår jag att de individuella premierna för ålders- pensionen före enligt PISA-förordningen ska ersättas av kollektiva för respektive pensionsålder. Förslaget får inga konsekvenser för statsbudgeten eftersom det endast innebär en omfördelning av premiekostnader mellan olika individer. Förslaget kan dock inverka på den premie som en viss arbetsgivare ska betala. Beroende på bland annat ålders- och lönestruktur hos de anställda med en viss pensionsålder hos den arbetsgivaren, kan premien enligt nuvarande regler för de anställda med den pensionsåldern avvika från genomsnittet hos samtliga arbetsgivare. Eventuellt skulle detta kunna motivera en omräkning av statsbidragen och därmed en flyttning av medel mellan anslag eller anslagsposter inom utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. I kapitel 7 föreslår jag att PISA-förordningen ska avvecklas –2016. Förslaget innebär att inbetalningarna till inkomsttiteln minskar markant . Det beror på att kommer för förmånsbestämd ålderspension endast att betalas för dem som ska fortsätta att omfattas av de nuvarande pensionsreglerna i PISA- förordningen, det vill säga de som har högst kvar till pensionsåldern, de som uppbär sjukpension samt vissa teaterchefer. Effekten på anslaget Statliga tjänstepensioner m.m. kommer dock att dröja och belastningen kommer att minska successivt, eftersom redan beviljade och intjänade förmåner fortsatt kommer att belasta anslaget. Utgiftsminskningarna börjar först efter att de som kvarstår på PISA-förordningen har uppnått pensionsåldern. I inkomst- och utgiftstermer innebär detta en påverkan på statsbudgeten. I systemet för premieberäkning ligger dock att detta ska vara kostnadsmässigt neutralt, eftersom de som inbetalats är beräknade för att täcka framtida kostnader för förmånsutbetalningar. Vidare föreslår jag i kapitel 7 att teater-, dans- och musikinstitutionerna som längst ska fortsätta att omfattas av den statliga riskförsäkringen, det vill säga bestämmel- serna om sjukpension och efterlevandepension samt premiebefri- else. När bestämmelserna upphör kommer det att få betydelse för såväl inkomst- som utgiftssidan. Sammantaget innebär förlagen i kapitel 7 att premiebetalningen upphör i allt väsentligt 2017, dels eftersom de fem åldersgrupper som ska vara kvar på nuvarande regler uppnått sin pensionsålder, dels för att riskförsäkringen upphör. Möjligen kan det finnas några personer med partiell tillfällig sjukpension eller någon teaterchef som det fortfarande ska betalas för. kommer det inte att tillkomma nya fall av långtidssjukskrivna, tillfälliga sjukpensionärer och sjukpensionärer. I avsnitt 13.1 med tabellerna 13.1 och 13.2 har jag redovisat beräkningar av hur förslagen till förändringar i pensionsvillkoren påverkar institutionernas kostnader. Av dessa beräkningar följer att 2012 minskar institutionernas premieinbetalningar till inkomst- titeln från (inklusive justeringen för ändrad riskpremie om + ) till knappt 41 miljoner kronor6. Av detta belopp avser kostnader för ålderspension och värdesäkring. Beloppet beräknas minska med för att i princip upphöra . Då upphör även institutionerna att betala riskpremier. 6 Den avgift som och Kammarkollegiet ska betala på med tillägg för särskild löneskatt på pensionskostnader på tillkommer, se avsnitt 13.2.4. Sammantaget innebär det att institutionernas betalning till inkomsttiteln i praktiken helt upphör 2017. I SPV:s redovisning av förmåner som belastar anslaget finns det ingen särskild markering för olika arbetsgivare, vilket gör att det saknas uppgift om vad anslagsbelastningen uppgår till avseende anställda och före detta anställda vid teater-, dans- och musikinstitutionerna. SPV har dock kunnat identifiera de personer som har avgått från en anställning vid en institution. För dem var belastningen på anslagsposten Statlig tjänstepensionering , medan den totala belastningen var . Det kan konstateras att de anställda vid institutionerna utgör en liten del av dem som omfattas av den statliga tjänste- pensioneringen. till dem som är aktiva eller har rätt till fribrev enligt PA 03 och motsvarande PISA-förordning, utgjorde de vid utgången av 2007 cirka 6 200 av totalt 250 700. 13.2.4Omställningsförmåner till sångare och dansare Enligt förslagen i kapitel 10 ska ansvaret för att betala kostnaden för förmåner till sångare och dansare flyttas från teater-, dans- och musikinstitutionerna till och Kammarkollegiet. Dessa båda myndigheter ska betala både för pension före för de dansare och sångare som är kvar på nuvarande bestämmelser, och avgift för omställningsersättning och efterlön för de sångare och dansare som går över till de nya bestämmelserna. Avgiften är föreslagen till nivå och är beräknad så att den långsiktigt ska täcka kostnaden för förmånerna. Betalning sker till SPV och redovisning sker på . De /avgifter som och Kammarkollegiet betalar ska belasta de anslag på utgiftsområde 17 från vilka stats- bidrag till institutionerna utbetalas. Det innebär att utbetalningar från staten av statsbidrag, och inbetalningar till staten av , ersätts av inomstatliga betalningar. Därmed övergår skattskyldig- heten för särskild löneskatt på pensionskostnader från institutio- nerna till staten. Detta leder till en förskjutning av tidpunkten då skatten tillförs inkomsttitel för särskild löneskatt, från det år då förmånen tjänas in till det år då förmånen betalas ut. 17 kommer att precis som belastas för de belopp som ska täcka kostnaden för den särskilda löneskatten det år då förmånerna tjänas in. Det sker genom att och Kammarkollegiet betalar en avgift motsvarande särskild löneskatt till . Detta innebär ett påslag om på avgiften för omställningsersättning och efterlön. Betalning till inkomsttitel för särskild löneskatt kommer att ske det år som den intjänade förmånen betalas ut och därmed då belasta anslaget Statliga tjänstepensioner m.m. Kostnaderna för de föreslagna reglerna för omställningsersätt- ning och efterlön till sångare och dansare täcks således av avgifter. Förslagen kommer dock att tidigarelägga vissa utbetalningar från anslaget statliga tjänstepensioner m.m. För de tidigaste årskullarna motsvaras kostnaderna för omställningsersättning och efterlön till stor del av värdet av det beräkningsfribrev för den antastbara pensionen före som har intjänats till och med den 31 decem- ber 2011 enligt PISA-förordningen. Omställningsersättning kan dock tas ut tidigare än pensionen. De första omställnings- ersättningarna till sångare kan börja utbetalas . Då uppnår den första årskullen som de nya reglerna ska tillämpas för, det vill säga födda , . De första omställnings- ersättningarna till dansare kan börja utbetalas , då dansare födda uppnår . Enligt nuvarande bestäm- melser skulle pensioner för sångare och dansare födda respektive 1976 kunna utbetalas med början tidigast . Vidare är beloppen för omställningsersättning enligt förslaget högre än pensionen före enligt PISA-förord- ningen. Det femte året är ersättningsnivåerna i stort desamma och åren därefter är ersättningen enligt förslaget lägre. Det kan tilläggas att det här endast rör ett fåtal personer, så effekten på anslaget blir marginell. I kapitel 9 föreslår jag att det beräkningsfribrev för den antastbara pensionen före som intjänats till och med , ska ersättas av ett oantastbart övergångsfribrev från och med . För dansare och sångare påverkas övergångsfribrevet av att en del av värdet av beräkningsfribrevet för den antastbara pensio- nen används till att bekosta en rätt till omställningsersättning och Förslaget om övergångsfribrev är kostnadsmässigt neutral eftersom övergångsfribreven är avvägda så att deras värde ska vara lika med värdet för den intjänade antastbara pensionen. Däremot påverkas tidpunkten när belastning sker på anslag. För till exempel en skådespelare född ersätts en förmån som skulle ha kunnat utbetalas –2023 av en livsvarig förmån . Emellertid går det att göra ett förtida uttag av övergångsfribrevet från . Det innebär att övergångsfribrevet till skådespelaren i exemplet kan börja utbetalas . Övergångs- fribrevet kan antingen tas ut temporärt eller livsvarigt. För dansare och sångare blir bilden mer komplicerad eftersom en del av värdet av det antastbara beräkningsfribrev som intjänats används till att bekosta en rätt till omställningsersättning och efterlön som kan börja tidigare än vad pensionen skulle ha kunnat göra, och resten till en förmån som börjar först .