sou · GXB319 · 2009-02-24 00:00:00 — De ihopmatchade personerna eller familjerna fick sedan själva bestämma vilka aktiviteter de ville bygga sin relation på, det kunde handla om idrott, gå och fika, ha läxhjälp eller något annat. Samtliga i projektet deltagande volontärer fick introduktion och utbildning av Swera. Asylsökande som grupp befinner sig i en svag och utsatt position. Gruppen saknar i princip egen röst i samhällsdebatten. Mottagandet av asylsökande – liksom förstås själva prövningen av asylärenden – är vidare en mycket komplex och grannlaga uppgift. Många olika behov hos individen ska tillgodoses och olika intressen måste balanseras mot varandra som vissa grundläggande krav och värden måste levas upp till och värnas. Just dessa förhållanden gör att frivilligorganisationer har en utomordentlig viktig roll att spela på området. Frivilligorganisationernas unika roll är att erbjuda ett medmänskligt stöd till individen och att vara röstbärare. Utredningen kan konstatera att frivilligorganisationerna i , i ett internationellt jämförande perspektiv, spelar en relativt begränsad roll inom mottagandet av asylsökande. I länder som t.ex. , , och ansvarar ideella organisationer för driften av många förläggnings- boenden, liksom inte sällan för huvuddelen av den service som är förknippad med asylmottagandet. Mot denna bakgrund kan det konstateras att det finns en stor potential för att utveckla frivilligorganisationernas medverkan i asylmottagandet också i . Samverkan mellan stat och frivilligsektor inom asylmottagandet är emellertid inte okomplicerad. Detta är något som blivit tydligt i exempelvis där Danska Röda Korset drivit huvuddelen av landets förläggningsboenden för asylsökande. Från och till har organisationens identitet som ideell organisation organisationen har fått klä skott för den danska regeringens politik. Erfarenheter av detta slag visar hur viktigt det är att initialt klargöra förutsättningarna och ramarna för samverkan mellan ideellt och offentligt. Vad som har lagts fast i den redan Särskilt om frivilligorganisationernas roll nämnda överenskommelsen på det sociala området mellan frivilligorganisationerna, SKL och regeringen, är därför en viktig grund för utveckling av god och fungerande samverkan. Det är också de utgångspunkter för samverkan som formulerats av Kristna Råd tillsammans med andra trossamfund och organisationer. Något som framkom mycket tydligt vid den hearing för frivilligorganisationer som anordnade var att drivkraften för staten att ytterligare involvera de ideella organisationerna i mottagandet av asylsökande inte fick vara att spara pengar. Det underströks också att de ideella organisationerna normalt inte bör göra sådant som staten själv kan göra. Det frivilliga aktörer kan tillföra är vissa värden – mänsklighet och att sätta individen i centrum. 13.4.1Uppdrag till att främja och stödja frivilligorganisationernas medverkan i asylmottagandet Utredningens bedömning: ges i uppdrag att främja och stödja frivilligorganisationernas medverkan i asylmottagandet. Bland annat bör söka avtala med frivilligorganisationer om att dessa ska medverka i eller överta driften av ordnade boenden. bör även inrätta en särskild funktion inom myndigheten som ska stödja frivilligorganisationer som vill ansöka om t.ex. EU-medel för verksamhet rörande mottagandet av asylsökande m.m. Utredningen kan konstatera att frivilligorganisationernas med- verkan inom asylmottagandet i , i ett EU-perspektiv, är relativt begränsad. Utredningen har konstaterat att mottagandet av asylsökande är ett område där det kan finnas alldeles särskilda skäl att tillvarata den kompetens och det engagemang som finns inom frivilligorganisationerna. Utredningen föreslår att ges ett uttryckligt uppdrag att på olika sätt främja och stödja frivilligorganisationernas medverkan i asylmottagandet. Vissa områden bör härvid pekas ut som särskilt angelägna. Driften av ordnade boenden är ett sådant område. I många EU-länder är det en normal ordning att frivilligorganisationer medverkar i Särskilt om frivilligorganisationernas roll eller ansvarar för driften av förläggningsboenden för asylsökande. I förekommer detta inte , även om möjligheterna finns juridiskt. Att involvera frivilligorganisationerna i driften av ordnade boenden är ett viktigt steg för att i större utsträckning kunna tillgodogöra sig frivilligsektorns kompetens och engagemang. Att öppna upp området för andra aktörer innebär också att förutsätt- ningar skapas för att generellt utveckla verksamheten, genom att nya idéer och perspektiv får fäste. Utredningen föreslår därför att bör främja att frivilligorganisationer medverkar i eller övertar driften av ordnade boenden. I sammanhanget är det viktigt att beakta vad som sagts om förutsättningarna för samverkan mellan ideellt och offentligt. Förutsättningarna för samverkan, bl.a. de olika parternas uppdrag och särart, måste tydliggöras. Ett annat angeläget område är frivilligorganisationernas möjlig- heter att finna finansiering för sin verksamhet. Det är väl känt att många frivilligorganisationer som arbetar med frågor som rör asylsökande lever under knappa ekonomiska omständigheter. Organisationerna är i regel beroende av projektfinansiering. Just bristen på administrativa resurser, i kombination med bristande kunskap och kompetens, kan dock göra att det är svårt för många organisationer att konkurrera om medel som i och för sig skulle kunna vara tillgängliga. Det gäller inte minst EU-medel, men det kan också handla om medel från t.ex. Allmänna arvsfonden. För att underlätta för framför allt mindre frivilligorganisationer föreslår utredningen att inrättar en särskild stödfunktion för frivilligorganisationer. Denna stödfunktion ska erbjuda frivilligorganisationer som vill ansöka om EU-medel, administrativt och kunskapsmässigt stöd när det gäller att utforma projekt och projektansökningar på ett sätt som motsvarar de krav som ställs av olika finansiärer. Särskilt om frivilligorganisationernas roll 13.4.2Medverkan i arbetet med att lämna information Utredningens bedömning: Frivilligorganisationer bör av användas mer systematiskt när det gäller att lämna information till asylsökande. I arbetet med att lämna såväl allmän samhällsinformation som mer specifik information om boende och möjligheterna till sysselsättning och egen försörjning bör frivilligorganisationer nyttjas i större utsträckning. Inte minst bör invandrarorganisa- tioner och sammanslutningar av tidigare asylsökande kunna vara en viktig kompletterande aktör. Ett syfte med den information som lämnas är att individen ska kunna fatta väl överlagda beslut om sitt boende asylärendet prövas. Det är därför angeläget att den information som lämnas i fråga om för- och nackdelar med olika typer av boende i olika delar av landet uppfattas som trovärdig. Det finns alltid en risk att information från en myndighetsföreträdare misstros och inte upplevs som opartisk. kan i detta avseende ha särskilda problem att brottas med, givet den dubbla roll myndigheten har som utredande och prövande och ansvarig för mottagandet. Det är sannolikt att information från människor med egna erfarenheter av att vara asylsökande eller nyanlända i – om problem, möjligheter och utmaningar i mötet med det svenska samhället och om fördelar och nackdelar med olika val rörande boende och sysselsättning – har bättre förutsättningar att nå fram till asylsökande än opersonlig myndighetsinformation. Utredningen menar också att när det gäller att lämna aktuell typ av information i större utsträckning bör kunna använda informationsteknologi och nya kanaler. En möjlighet skulle t.ex. kunna vara att på nätet lägga ut intervjuer med och berättelser av tidigare asylsökande eller företrädare för invandrarorganisationer som, utifrån egna erfarenheter, beskriver möjligheter och problem med olika typer av boende i olika delar av landet. Särskilt om frivilligorganisationernas roll 13.4.3Lokalt stöd till asylsökande under vistelsen i Utredningens bedömning: Frivilligorganisationer bör i större utsträckning än mobiliseras i projekt som syftar till att ge asylsökande kontakt med en i redan etablerad person eller familj som kan fungera som åt vederbörande. Invandrarorganisationer och sammanslutningar av tidigare asylsökande kan vara en resurs i detta sammanhang. Sådana organisationer bör dock också kunna ta ett mer långtgående operativt ansvar i mottagandet. Utredningen har ovan beskrivit organisationen projekt . Detta projektet inriktades mot flyktingar som redan fått uppehållstillstånd. Grundidén – att föra samman individer och låta en i etablerad person i någon mening fungera som eller kodintroduktör för en person med svag koppling till landet – är emellertid lika användbar när det gäller asylsökande. Utredningen är medveten om att liknande verksamheter har prövats tidigare och också pågår på andra platser runtom i landet. Det bör emellertid vara möjligt att på fler orter, med stöd av ideella krafter, initiera liknande projekt och verksamheter. Att invandrarorganisationer och sammanslutningar av tidigare asylsökande kan spela en mer aktiv roll i mottagandet av asylsökande, har redan uppmärksammats. I vissa fall bör sådana organisationer kunna ta ett mer långtgående, operativt ansvar inom mottagandet. Empowerment, dvs. stärkande av inflytande och makt hos de individer som berörs av en verksamhet, har varit en central målsättning i gemenskapsinitiativet Equal. Den ovan beskrivna verksamheten inom in (AEASS) är en illustration av framgångsrikt målgruppsdrivet arbete inom Equal. Modellen bör kunna vara överförbar till andra grupper av asylsökande och flyktingar. 13.4.4De ideella organisationernas roll i sysselsättningen av asylsökande Utredningens bedömning: Frivilligorganisationerna är en viktig samverkanspart för kommunerna i arbetet för att finna sysselsättning för asylsökande. Särskilt om frivilligorganisationernas roll Frivilligorganisationerna har som redan nämnts sin viktigaste roll när det gäller det medmänskliga stödet till individen. Fri- villigorganisationer kan emellertid bidra också i många andra avseenden. Inte sällan byggs för övrigt ett bra psykosocialt stöd på eller kring konkreta aktiviteter, som t.ex. studier eller praktik. Frivilligorganisationer är därför också en viktig samarbetspart för kommunerna när det gäller att skapa möjligheter till sysselsättning för asylsökande. Detta gäller inte minst i förhållande till grupper av asylsökande med särskilda behov som t.ex. funktionshindrade. Här kan frivilligorganisationer ha särskilda kunskaper som deras icke vinstdrivande verksamhetsprofil skapar särskilda möjligheter. Frivilligorganisationer kan också, i den mån de inte själva har möjligheter att exempelvis erbjuda praktikplatser åt asylsökande, ha nätverk som kan utnyttjas. Till exempel invandrarorganisationer kan ha möjligheter att förmedla kontakt med företag, med koppling till den egna gruppen, som kan tillhandahålla praktik- platser åt asylsökande. I sådana utgör inte heller den asylsökandes obefintliga eller bristande kunskaper i svenska språket något hinder. Som nämnts tidigare bör också frivilligorganisationer i vissa fall kunna ta ett mer operativt ansvar för att erbjuda meningsfull sysselsättning av olika slag åt asylsökande. Det finns många goda exempel på frivilligorganisationer som agerat utförare av olika tjänster inom mottagandet och exempelvis organiserat svensk- undervisning eller annan undervisning för asylsökande. 13.4.5Fortsatt dialog med frivilligsektorn om mottagandet av asylsökande Utredningens bedömning: Utredningen välkomnar regeringens initiativ till en dialog med idéburna organisationer i frågor som rör asylmottagande m.m. Det är angeläget att dialogen resulterar i en överenskommelse. Regeringen har som nämnts ovan (avsnitt 13.2) beslutat initiera en dialog för att stärka de idéburna organisationernas möjligheter att bidra i mottagandet av asylsökande och introduktionen av nyanlända invandrare. välkomnar detta initiativ. Särskilt om frivilligorganisationernas roll Det är angeläget att dialogen resulterar i en faktisk överenskommelse liknande den som slutits på det sociala området mellan regeringen och de idéburna organisationerna. 14Kostnadsberäkningar, andra konsekvensanalyser m.m. 14.1Kostnadsberäkningar och förslag till finansiering Utredningens bedömning: Den totala ekonomiska netto- effekten av utredningens förslag uppskattas bli en besparing på . Förslagen föreslås huvudsakligen finansie- ras genom de förkortningar av handläggningstiderna hos Migra- tionsverket som förväntas följa av bl.a. etablerande av ankomst- boenden. Det är således angeläget att säkerställa att de bespa- ringar som kan göras genom att effektivisera handläggningen i asylärenden realiseras, så att därigenom förutsättningar skapas för att genomföra de reformer av mottagningssystemet som utredningen ser som nödvändiga. I tabell 14.1 nedan redovisas en sammanställning av utredningens beräkningar av den ekonomiska nettoeffekten av lämnade förslag. En utförligare redovisning av beräkningarna återfinns i bilaga 2. I bilagan jämförs också den uppskattade årliga kostnaden av utred- ningens förslag med, där så är möjligt, både den faktiska kostnaden för motsvarande verksamheter och den beräknade årliga kost- naden framöver med dagens system, allt annat lika. Kostnadsberäkningar, andra konsekvensanalyser m.m. SOU 2009:19 Tabell 14.1 Samtliga förslag – uppskattad ekonomisk nettoeffekt Generellt AT-UND för asylsökande Kommunalt ansvar för undervisning i svenska Kommunalt ansvar för praktik eller annan sysselsättning Länsstyrelserna ges samordnande uppdrag 6b) Förkortning av handläggningstiderna Individualiserat erbjudande om ordnat boende MIV uppdras utveckla strategi för ordnade boenden Fler platser i ordnat boende i storstadsregionerna Statligt ansvar för försörjning m.m. för vissa personer som har haft Höjda schabloner för barn i skola och förskola Ändrade regler för ersättning för kostnadskrävande vård Förenklat system för statlig ersättning till kommunerna Samlad boendeeffekt av förslagen Samlad återvändandeeffekt av förslagen Som framgår uppskattas den totala ekonomiska nettoeffekten av utredningens förslag till -, dvs. en kraftig besparing. Huvudförklaringen är att i första hand etablerandet av ankomstboenden, tillsammans med planerade åtgärder inom för att utveckla och effektivisera den asylutre- dande verksamheten, bedöms bidra till att handläggningstiderna hos verket kan förkortas. Utredningen utvecklar detta närmare i avsnitt 5.5.1. 1 Kostnadsberäkningarna baseras genomgående på 30 000 asylsökande i mottagnings- systemet och ett inflöde på 25 000. För enkelhetens skull antas av vara under och vara som de knappa asylsökande bortses ifrån. Kostnadsberäkningar, andra konsekvensanalyser m.m. innebär att genomsnittstiderna i mottagningssystemet för asyl- sökande blir kortare och därmed att kostnaderna för i första hand asylsökandes boende sjunker. Utredningen bedömer att handlägg- ningstiderna bör kunna förkortas med upp , vilket medför en direkt boenderelaterad besparing på 393 miljoner kro- nor. Förkortade handläggningstider påverkar också nettoeffekten av flera andra förslag, bl.a. förslaget till grundersättning och försla- get till kommunalt ansvar för sociala insatser (jfr tabell 14.2). Som framgått av kapitel 5 (fotnot 4) har , efter slutsammanträde, fattat beslut om ett nytt mål för att korta väntetiderna för asylsökande. Målet är att asylsökande vid utgången av 2010 ska få besked på sina ansökningar. beslut – och i än högre grad den rapport som ligger till grund för beslutet2 – ger ett kraftfullt stöd åt de resonemang utredningen för i fråga om verkets asylutre- dande verksamhet och dess koppling till förslaget om ankomst- boenden. Vad gäller utredningens förslag till finansiering kan i detta perspektiv konstateras följande. Den genomsnittliga hand- läggningstiden för asylärenden var 2008 knappt . beslutade mål innebär en förkortning av handläggningstiderna på närmare i relation till detta. Utredningen uppskattar att etablerande av ankomstboenden kan bidra till en förkortning av handläggningstiderna . Det är således endast den potentiella besparing som ligger i dessa , som utredningen lägger till grund för sitt förslag till finansiering av utredningens samlade förslag till åtgärder. Den tyngsta kostnadsposten i utredningens förslag, , hänför sig till det behov av att öka volymen av platser i av ordnat boende som uppkommer som en konsekvens av utredningens samlade förslag. Utredningen upp- skattar att andelen asylsökande som väljer ordnat boende kommer att öka med . Till detta ska läggas en mindre för- skjutning från eget boende till ankomstboende som bedöms bli effekten av förslagen om etablerandet av ankomstboende och vill- koren för ekonomiskt bistånd. I tabell 14.2. nedan redovisas förslagens kostnadseffekter på ett något annorlunda vis; förslag som innebär besparingar för sig och förslag som innebär kostnader för sig. Det anges dessutom om uppskattade besparingar är direkta eller en följd av s.k. dynamiska 2 Med sikte på en snabbare asylprocess – i ett som med öppenhet tar tillvara den globala migrationens möjligheter, , 2008. Kostnadsberäkningar, andra konsekvensanalyser m.m. Härigenom tydliggörs dels den besparingspotential – som i flera olika avseenden – ligger i att förkorta handläggningstider, dels att utredningens finansieringsförslag till stor del bygger på just dynamiska effekter i detta avseende. Mot bakgrund härav är det angeläget att säkerställa att de besparingar som kan göras genom att effektivisera handläggningen av asylären- den realiseras, så att därigenom förutsättningar skapas för att genomföra de reformer av mottagningssystemet som utredningen ser som nödvändiga. SOU 2009:19 Kostnadsberäkningar, andra konsekvensanalyser m.m. Tabell 14.2 Förslag redovisade efter ekonomisk konsekvens Förslag som innebär besparingar Ekonomisk konsekvens Generellt AT-UND för asylsökande Kommunalt ansvar för undervisning i svenska Förenklat system för statlig ersättning till kommunerna Samlad återvändandeeffekt av förslagen Etablerande av ankomstboenden bedöms kraftfullt stödja Migra- tionsverkets arbete för att förkorta handläggningstiderna och därmed minska verkets utgifter för: -(dynamisk) -(dynamisk) -(dynamisk) -(dynamisk) Förslag som innebär ökade utgifter Kommunalt ansvar för praktik eller annan sysselsättning Länsstyrelserna ges samordnande uppdrag Individualiserat erbjudande om ordnat boende Samlad boendeeffekt av förslagen Fler platser i ordnat boende i storstadsregionerna Statligt ansvar för försörjning m.m. för vissa personer som har Höjda schabloner för barn i skola och förskola Summa besparingar – utgifter Finansiering exkl. dynamisk finansiering + i ökade utgifter Utredningen vill i sammanhanget också framhålla följande. Antalet asylsökande som söker sig till har fallit kraftigt. Prognoserna pekar på att antalet asylsökande under de närmast tre åren kommer att fortsätta minska och 2011 ligga på cirka 20 000. Detta innebär att de volymbaserade kostnaderna för mottagandet av asylsökande , allt annat lika, Kostnadsberäkningar, andra konsekvensanalyser m.m. kommer att minska. Förändringar i omvärlden, t.ex. nya konflikter eller konflikter som blossar upp på nytt, kan dock snabbt ändra denna bild. Det genomsnittliga antalet asylsökande har varit cirka 25 500. I anges att ett skäl till översynen är att systemet för mottagande av asylsökande i princip varit oförändrat . I direktiven finns tydliga skrivningar som visar att regeringen vill se en ambitionshöjning inom mottagandet. Det gäller bl.a. i fråga om åtgärder som stimulerar sysselsättningen bland de asylsökande. Utredningen har också för sin del uppmärksammat bl.a. att nivå- erna på dagersättningarna till asylsökande inte har höjts . Det framhålls också i direktiven att särskild vikt ska läggas vid att redovisa finansiering i de delar som förslagen innebär ökade kost- nader för det allmänna. 14.1.1Samhällsekonomiska konsekvenser – särskilt fokus på utrymmet för och effekterna av bättre arbetsmarknadsintegration Utredningen bedömer att de förslag som läggs kommer att ha positiva samhällsekonomiska konsekvenser. Förslagen bör ses i perspektiv av regeringens övergripande samhällsekonomiska mål- sättningar Ett centralt element i regeringens politik är att minska utanförskapet och öka arbetskraftsdeltagandet. En särskild utma- ning i detta sammanhang är att öka sysselsättningsgraden bland utrikes födda. Ett förbättrat mottagandet av asylsökande kan bidra till detta genom att påskynda etableringen på arbetsmarknaden av de personer som beviljas uppehållstillstånd. Utrikes födda står för drygt en fjärdedel av det outnyttjade arbetskraftsutbudet i (4,/vecka, motsva- rande cirka 110 000 heltidsekvivalenter). Det outnyttjade arbets- kraftsutbudet i befolkningen har minskat med , har det ökat för utrikes födda med . Mediantiden från folkbokföring till sysselsättning för kom- munmottagna vuxna flyktingar och anhöriga ligger på cirka för män. För kvinnor tar det att uppnå en sysselsätt- ningsnivå på . En förkortning av den genomsnittliga tiden från folkbokföring till sysselsättning för nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga skulle grovt skattat ge ett till- skott av storleksordningen 5–till SOU 2009:19 Kostnadsberäkningar, andra konsekvensanalyser m.m. samhällsekonomin, skulle ge 10–15 miljoner arbetstim- mar och skulle ge 20–/år.3 I bilaga 6 till långtidsutredningen Timmar, kapital och tek- nologi – Vad betyder mest? (SOU 2008:14) analyseras förutsätt- ningarna för tillväxt i det svenska näringslivet fram . I bilagan redovisas ett basscenario som bygger på att arbetskrafts- deltagandet och produktiviteten i gruppen utrikes födda inte för- ändras jämfört med . Därutöver redovisas två alternativa scenarier. Ett av dem benämns integrationsscenariot och bygger på att skillnader i arbetskraftsdeltagande och produktivitet, mellan födda i och personer födda utanför , minskar till hälften av de skillnader som fanns 2006. födda var sysselsättningsgraden i åldersgruppen För personer födda utanför , medan motsvarande siffra för personer födda i utanför var . tjänade utlandsfödda personer i genomsnitt mindre än svenskfödda personer med samma utbildningsnivå och samma ålder. Detta kan bero på skillnader i produktivitet mellan grupperna, men det kan också bero på löne- diskriminering. En förbättrad integration på arbetsmarknaden av utlandsfödda kan ge en omedelbar positiv effekt på hur förädlingsvärdet i när- ingslivet utvecklas. Det ovan relaterade integrationsscenariot – med en successiv halvering av skillnader i sysselsättningsgrad respektive lön, och därmed i antagen produktivitet, mellan personer födda utanför och svenskfödda med samma utbildningsnivå och i samma ålder – innebär att förädlingsvärdet i näringslivet blir högre 2020 än i basscenariot. Detta motsvarar en BNP- ökning på nivå. Anta- gandet bygger på att antalet arbetade timmar i näringslivet blir högre 2020 och att produktiviteten i gruppen utrikes födda blir högre i integrationsscenariot än i basscena- riot. Vilka åtgärder och förändringar som krävs för att scenariot ska förverkligas analyseras inte i denna studie, men om integrationen av utlandsfödda på arbetsmarknaden kan förbättras är de potentiella samhällsekonomiska vinsterna stora. Ett snabbare arbetsmarknadsinträde för invandrare medför bl.a. omedelbara positiva kommunalekonomiska effekter i form av både ökade intäkter och minskade kostnader. Detta kan jämföras med 3 Skattning av Integrations- och jämställdhetsdepartementet. Kostnadsberäkningar, andra konsekvensanalyser m.m. att de kommunalekonomiska effekterna av t.ex. generellt höjd utbildningsnivå, på grund av höga initialkostnader och långvarigt inkomstbortfall, är negativa under 10–framåt.4 När det gäller de asylsökande som inte beviljas uppehållstill- stånd är den samhällsekonomiska konsekvensen av satsningar för att förbättra mottagandet av asylsökande dubbel.