sou · GXB362 · 2009-06-26 00:00:00 — I och med att fluorkolväten som ingår som beståndsdel i en vara inte kan lagras i obeskattat skick är fluorkolväteinnehållet i sådana varor beskattat även när en lagerhållare förvärvar varorna från en annan lagerhållare. En lagerhållare som förvärvat sådana varor kan inte medges avdrag enligt 10 § första stycket 4 för skatten på fluorkolväteinnehållet i varorna, utan är hänvisad till att ansöka om återbetalning enligt 11 §. En lagerhållare som redovisat skatt för fluorkolväten som denne fört ut ur landet har däremot rätt till avdrag enligt 10 § första stycket 4. En bestämmelse har därför införts i andra stycket om att återbetalning bara kan medges i den mån avdragsrätt enligt 10 § första stycket 4 inte föreligger. I tredje stycket finns förfarandebestämmelser för ansökan om återbetalning. Ansökan, som ska göras skriftligen, ska omfatta en period om ett kalenderkvartal och ges in till beskattningsmyndigheten efter kvartalets utgång. I paragrafen regleras möjligheten att överklaga andra beslut än beskattningsbeslut som fattas med stöd av lagen. De beslut som får överklagas med stöd av paragrafen är de beslut som fattas med stöd av 8 § avseende godkännande av lagerhållare, respektive återkallelse av sådana godkännanden. Av 22 § förvaltningslagen (1986:223) följer att bara den som beslutet har gått emot har rätt att överklaga. För beskattningsbesluten gäller skattebetalningslagens (1997:483) bestämmelser om överklagande i enlighet med 3 §. 8.2Förslaget till förordning (2010:000) om skatt på fluorkolväten I 1 § regleras att det är såsom beskattningsmyndighet avseende skatt på fluorkolväten som även har hand om frågor om lagerhållare enligt lagen. På motsvarande sätt som gäller för lagerhållare som godkänts enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagen (1994:1563) om tobaksskatt eller lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, ska lagerhållare anmäla ändrade förhållanden i vissa avseenden. Av 2 § framgår bland annat att betydande ändringar av ägarförhållandena ska anmälas till . Enligt 8 § 3 lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten får den som avser att yrkesmässigt i större omfattning återförsälja eller förbruka fluorkolväten efter prövning godkännas som lagerhållare. I 3 § regleras att det i detta sammanhang anses vara fråga om större omfattning om den sökande beräknas ha en årlig omsättning, dvs. yrkesmässig återförsäljning eller förbrukning, om För den som t.ex. hanterar HFC-134a motsvarar mängdkravet en årlig skatt om . 8.3Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) I andra stycket i denna bestämmelse regleras vad som i denna lag ska avses med punktskatt. En ny punkt 16 läggs till i andra stycket i syfte att även skatt enligt lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten ska anses utgöra punktskatt. I tredje stycket 7 finns bestämmelser om att den som har rätt till återbetalning av punktskatt enligt vissa lagar ska likställas med skattskyldig. En ny punkt 7 e bör läggas till för att även den som har rätt till återbetalning enligt 11 § lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten ska likställas med skattskyldig. Övriga ändringar är redaktionella. Den som är godkänd som lagerhållare enligt lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten ska registreras, varför ett tillägg av denna innebörd görs i en ny punkt 7 m. Övriga ändringar är redaktionella. I första stycket regleras att den som är skattskyldig enligt vissa andra punktskattelager, t.ex. lagen (1994:1563) om tobaksskatt, och som inte ska registreras enligt 3 kap. 1 § första stycket 7 b eller f–h ska redovisa skatten i en särskild skattedeklaration för varje skattepliktig händelse senast efter den skattepliktiga händelsen. Även den som är skattskyldig enligt lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten och som inte ska registreras enligt 3 kap. 1 § första stycket nya punkten 7 m bör omfattas av dessa bestämmelser, varför ett tillägg görs i första stycket för dessa skattskyldiga. Övriga ändringar är redaktionella. I första stycket införs en ny punkt 5 e som reglerar att även beslut om återbetalning av skatt enligt 11 § lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten ska anses som beskattningsbeslut. Övriga ändringar är redaktionella. I denna paragraf hänvisas i första stycket 4 respektive 5 till 1 kap. 4 § tredje stycket 9 respektive 8. De föreslagna ändringarna till 8 respektive 7 avser följdändringar som förbisågs i samband med nummerändringen av de aktuella punkterna i 1 kap. 4 § tredje stycket (SFS 2004:1345). Nummerändringen föranleddes av att den dåvarande punkten 7 slopades med anledning av att arvs- och gåvoskatten slopades. Ändringen av punkten 4 innebär att får besluta om skatterevision för att kontrollera att den som ansökt om återbetalning, kompensation eller nedsättning av punktskatt enligt de i 1 kap. 4 § tredje stycket 8 uppräknade bestämmelserna i lagen (1994:1776, LSE) om skatt på energi, har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter. Ändringen av punkten 5 innebär att får besluta om skatterevision för att kontrollera att den som ansökt om återbetalning av punktskatt enligt de i 1 kap. 4 § tredje stycket 7 uppräknade bestämmelserna, däribland den föreslagna nya punkten 7 e avseende skatt på fluorkolväten, lämnat riktiga och fullständiga uppgifter. Ändringen har även betydelse för innebörden av andra stycket då detta stycke hänvisar till punkten 4 i första stycket. Stycket avser en befogenhet för att besluta om skatterevision också för att inhämta uppgifter av betydelse för kontroll enligt första stycket 1–4 av någon annan än den som revideras. I och med ändringen av punkten 4 i första stycket kommer den befogenheten att omfatta återbetalning, kompensation eller nedsättning av punktskatt enligt de i 1 kap. 4 § tredje stycket 8 uppräknade bestämmelserna i . 8.4Förslaget till förordning (2010:000) om premie för fluorkolväten som lämnas för destruktion Förordningen behandlar förutsättningarna för att få en så kallad destruktionspremie utbetald. Förordningen är uppbyggd med förordningen (2007:380) om miljöbilspremie som förebild. Precis som enligt den förordningen där Transportstyrelsen är ansvarig myndighet föreslås här att den myndighet som besitter sakkompetensen på området ska vara ansvarig för administrationen av premien, dvs. Det ligger i sakens natur att ges möjlighet att utfärda vissa föreskrifter angående de närmare förutsättningarna för att få rätt till premien. I paragrafen anges syftet med förordningen. Syftet med en premie för fluorkolväten som lämnas för destruktion är att minska utsläppen av fluorkolväten, genom att stimulera till att dessa lämnas för destruktion. I paragrafen regleras att det är som är beslutande myndighet avseende premie för fluorkolväten som lämnas för destruktion. I paragrafen definieras begreppen destruktion, destruktionsintyg och analysbevis. Med destruktion förstås sådan behandling av avfall som inte leder till materialåtervinning eller återanvändning. Med destruktionsintyg avses ett intyg från för ändamålet godkänd destruktionsanläggning om att en viss mängd fluorkolväten lämnats till den och omhändertagits av den för destruktion. Med analysbevis avses ett bevis utfärdat av ett ackrediterat laboratorium om vilken eller vilka fluorkolväten som den lämnade mängden innehåller samt, om det är fråga om blandningar, vilka blandningsförhållanden som mängden innehåller. Förordningen reglerar utbetalning av en destruktionspremie för fluorkolväten. Rätten till destruktionspremie omfattar även fluorkolväten som ingår i blandningar, både inbördes blandningar och blandningar med andra ämnen. Detta gäller emellertid endast om det kan fastställas vilken mängd fluorkolväte det är fråga om, vilken typ eller vilka typer av fluorkolväte mängden består av och blandningsförhållandena. Av första stycket framgår att det är den som lämnar fluorkolvätet som har rätt till utbetalning av premien. Av paragrafens andra stycke följer att destruktionspremie inte betalas ut för andra fluorkolväten än de som räknas upp i 4 § första stycket lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten. Detta innebär att för nya fluorkolväten som introduceras på marknaden utgår inte någon destruktionspremie innan skattesats har fastställts. I paragrafens tredje stycke anges att destruktionspremien ska motsvara skattebeloppen i lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten. I 4 § nämnda lag anges vilka skattesatser som ska gälla för vissa uppräknade fluorkolväten och dessa ska således också gälla som destruktionspremie för de uppräknade fluorkolvätena. Destruktionspremien ska motsvara gällande skattesats för omhändertagandet. Paragrafens fjärde stycke reglerar hur destruktionspremien ska beräknas för fluorkolväte som ingår i en blandning. I sådana fall ska destruktionspremien beräknas särskilt för vart och ett av de fluorkolväten som ingår i blandningen. Det är således nödvändigt att fastställa vilken typ eller vilka typer av fluorkolväten som ingår i blandningen och mängden av typen eller typerna av fluorkolväten. Av paragrafens femte stycke följer att någon destruktionspremie inte utbetalas när det är okänt vilken typ eller vilka typer av fluorkolväte det är fråga om, dvs. då det är okänt vilket eller vilka fluorkolväten en viss mängd fluorkolväte utgörs av. I stycket regleras även att någon destruktionspremie inte utbetalas när blandningsförhållandet i en blandning inte kan bestämmas. I paragrafen regleras att en ansökan om destruktionspremie ska ges in till och vad en ansökan om destruktionspremie ska innehålla. Enligt punkten 1 ska uppgifter om mängder och typer av fluorkolväten anges i ansökan vilket är nödvändigt för att kunna räkna ut destruktionspremien. Av punkten 2 följer att ett destruktionsintyg, som visar att den mängd som angivits i ansökan lämnats till för ändamålet godkänd destruktionsanläggning för destruktion, ska biläggas ansökan. I punkten 3 regleras att ett analysbevis, som visar vilket eller vilka fluorkolväten och eventuella blandningsförhållanden den ingivna mängden innehåller, ska biläggas ansökan. I paragrafen regleras att den mängd fluorkolväten som lämnats för destruktion ska förvaras avskilt på destruktionsanläggningen från det att ansökan om destruktionspremie inkommit till . Detta för att vid behov ska kunna kontrollera att uppgifterna i ansökan är riktiga. Av paragrafen framgår att bemyndigas att meddela föreskrifter om hur premien ska betalas ut (punkten 1) och de närmare uppgifter en ansökan om destruktionspremie ska innehålla (punkten 2). I paragrafen anges att beslut enligt förordningen inte får överklagas. Motsvarande ordning gäller enligt förordningen (2007:380) om miljöbilspremie vari framgår att Transportstyrelsens beslut enligt den förordningen inte får överklagas. Skatt på fluorerade växthusgaser Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska utreda om en skatt på fluorerade växthusgaser bör införas. Utredningen bör ta sin grund i det förslag som lagts fram av Klimatberedningen. Utredaren ska dock förutsättningslöst utreda om en skatt är det mest lämpliga styrmedlet för att minska utsläppen av dessa växthusgaser och, om så är fallet, lämna förslag på hur den ska utformas. Utredningsarbetet ska vara avslutat . En beskattning av vissa fluorerade växthusgaser diskuterades redan av i slutbetänkandet Sätt värde på miljön! – Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel (SOU 1990:59). Det var dock då fråga om HCFC-föreningar (ofullständigt halogenerade klorfluorkarboner), som hade en skadlig inverkan på det skyddande ozonskiktet i atmosfären. Dessa ämnen har med tiden kommit att avvecklas. De tidigare aktuella HCFC-föreningarna har delvis ersatts av mindre miljöfarliga fluorföreningar. Det gäller t.ex. HFC- föreningar (vätefluorkarboner), PFC-föreningar (perfluorkarboner) och svavelhexafluorid. Dessa kvarvarande fluorföreningar har dock en stark växthuseffekt. En successiv avveckling pågår också av dessa fluorföreningar. Grunden för detta arbete utgörs av regleringar på EU-nivå avseende förbud och begränsningar av dessa föreningar för vissa användningsområden genom dels och rådets direktiv /40/EG av om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon (EUT L 161, , s. 12, Celex 32006L0040), dels och rådets förordning (EG) nr 842/2006 av om vissa fluorerade växthusgaser (EUT L 161, 14.6, 2006, s. 1, Celex 32006R0842). De fluorerade gaserna används bland annat som köldmedium i små kylsystem i t.ex. butiker, restauranger och bilar. Andra vanliga användningsområden är i värmepumpar, som är en expansiv sektor, och som drivgaser till sprejer och för skumning av plaster inom industrin. Från dessa användningsområden läcker fluorerade växthusgaser regelmässigt och utsläpp förekommer också vid magnesiumgjutning och aluminiumtillverkning. Gaserna svarar för av de totala svenska utsläppen av växthusgaser. Klimatberedningen föreslår i sitt betänkande Svensk klimatpolitik (SOU 2008:24) att en skatt införs på vissa fluorerade växthusgaser. Skälet är att dessa gaser har en stark växthuseffekt när de kommer ut i atmosfären och att det finns möjligheter att ersätta en del av dem med andra köldmedier eller med andra tekniska lösningar som minskar utsläppen. Förslaget är baserat på och underlag för utvärdering av klimatpolitiken vid kontrollstation 2008. En skatt skulle innebära att också utsläpp av fluorerade växthusgaser, i likhet med utsläpp av koldioxid, omfattas av ett ekonomiskt styrmedel. Redan på grund av de gemensamma EU-regler som har införts, med bl.a. begränsningar av områden där fluorerade växthusgaser används, uppskattar Klimatberedningen att de årliga utsläppen av fluorerade gaser kommer att minska från dagens nivå på koldioxidekvivalenter till drygt koldioxidekvivalenter . Bedömningen görs att en ytterligare reducering med koldioxidekvivalenter är möjlig om en nationell skatt införs på de aktuella gaserna. Detta motsvarar av de totala svenska utsläppen av växthusgaser. Klimatberedningen har ansett att en naturlig utgångspunkt för en skatt på de fluorerade gaserna är att utgå från den koldioxidskatt som gäller för fossila bränslen. Skattesatsen har i Klimatberedningens beräkningar satts på en nivå som motsvarar den reducerade koldioxidskatten för den industri som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. En bedömning av hur många koldioxidekvivalenter per kilogram gas som de olika fluorerade gaserna motsvarar, finns i den tidigare nämnda EG- förordningen om vissa fluorerade växthusgaser och grundas på beräkningar av FN:s klimatpanel (IPCC). och andra länder står inför stora utmaningar inom klimatområdet. Dessa utmaningar måste tacklas gemensamt, effektivt och utan dröjsmål. Omfattande minskningar av utsläppen av växthusgaser krävs för att minska risken för farlig klimatpåverkan. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att målen på klimatområdet ska kunna nås. Det är angeläget att dessa styrmedel utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. En särskild utredare bör tillkallas med uppdrag att utreda om en skatt på fluorerade växthusgaser bör införas. Regeringen anser att Klimatberedningens förslag om en sådan skatt är intressant och bör övervägas vidare. Utredningen bör därför ta sin grund i detta förslag. Utredaren ska dock förutsättningslöst utreda om en skatt är det mest lämpliga styrmedlet för att minska utsläppen av de aktuella växthusgaserna och, om så är fallet, lämna förslag på hur den ska utformas. Det finns ett antal frågor som behöver analyseras närmare. En sådan fråga är vilka fluorerade växthusgaser som bör omfattas av skatten. Vidare bör närmare undersökas vilka varugrupper och företag som berörs, vilka som bör vara skattskyldiga samt konsekvenser för berörda företag av en sådan skatt. De statsstödsrättsliga aspekterna ska beaktas vid analysen. Även effekterna på marknaderna för de produkter där fluorerade växthusgaser ingår, som t.ex. värmepumpar, bör belysas. Det EG-rättsliga arbetet med inriktning på att minska utsläppen av fluorerade växthusgaser bör följas och utredaren bör beakta möjligheterna att åstadkomma motsvarande nationella utsläppsminskningar genom en ökad harmoniserad EG-reglering på området. Vidare bör nivån på skatten utredas på ett förutsättningslöst sätt. Om utgångspunkten är den nuvarande koldioxidskatten, finns det anledning att överväga om den generella koldioxidskattenivån (som motsvarar per kg koldioxid) bör användas, eller om en nedsatt skattenivå bör tillämpas. Nivån bör undersökas utifrån kriterierna för regeringens värdering av minskade utsläpp av växthusgaser inom olika sektorer. Hänsyn bör tas till riskerna av att åtgärderna leder till att verksamheter och därmed utsläpp av växthusgaser flyttar på ett sådant sätt att de globala utsläppen inte minskar utan till och med ökar. För export, återvinning och destruktion behöver en särskild analys göras av vilka företag som berörs och om det finns behov av ett återbetalningssystem för sådana verksamheter. En skatt på fluorerade gaser finns redan i och och dessa länders erfarenheter bör tas till vara. Utredaren ska, mot bakgrund av sin analys av ovanstående frågor, överväga om en skatt är det mest lämpliga styrmedlet för att minska utsläppen av fluorerade växthusgaser på ett kostnadseffektivt och administrativt enkelt sätt, som rimliga kontrollmöjligheter ges. Om en skatt bedöms vara det lämpligaste styrmedlet, ska utredaren presentera ett förslag på hur en sådan skatt tekniskt ska utformas och ska således lämna de förslag till författningsreglering som övervägandena ger upphov till. Utredaren ska utforma förslaget så att företagens administrativa kostnader kan hållas så låga som möjligt. Utredaren ska redovisa sin samlade bedömning av förslagens förenlighet med EG-rätten. Utredaren ska redovisa resultatet av sitt arbete . Skatt på fluorerade växthusgaser - beräknad påverkan på emissioner Box 21060, SE-100 31 Box 5302, SE-400 14 Tel: +46 (0)8 598 563 Tel: +46 (0)31 725 62 00 Fax: +46(0)8 598 563 90 Fax: + 46 (0)31 725 62 90 Bakgrund och syfte.......................................................................... Omfattning och förutsättningar..................................................... Fluorerade gaser och GWP.................................................... Genomförande, underlagsdata och beräkningsmodell......... Historiska och prognostiserade emissioner av fluorerade Tillskott av fluorerade gaser i ................................... Erfarenheter av skatt på fluorerade gaser från och Analyserade användningsområden i .................................. Pressgjutning av magnesium.................................................. Stationära kyl-, frys och värmepumpsanläggningar ............. Luftkonditionering i fordon.................................................. Medicinska och tekniska aerosoler........................................ Total effekt på emissioner .................................................. På uppdrag av Fi 2008:11 har påverkan på utsläpp av fluorerade växthusgaser beräknats för vid ett införande av en skatt på användning och framställning av fluorerade växthusgaser. De användningsområden för fluorerade gaser som omfattats av analysen innefattar: Stationära kyl-, frys och värmepumpsanläggningar Tillverkning av XPS, extruderad polystyren Tekniska och medicinska aerosoler En skatt förväntas inte ha någon effekt på emissionerna från användning av fluorerade gaser i luftkonditionering i personbilar och mindre lastbilar, för användningen i medicinska aerosoler, som elektrisk isolering eller vid bildningen av PFC:er från primär aluminiumproduktion. Skälen för detta varierar. Luftkonditionering i bilar och mindre lastbilar regleras redan nu via EU:s direktiv /40/EG, för medicinska aerosoler anses det för vissa patientgrupper inte finnas några alternativ till HFC-134a som drivgas, för SF6 som elektriskt isolermedium anses arbetet redan nu omfatta de möjliga åtgärder som finns att tillgå för att minska eventuella emissioner, vilket även gäller primär aluminiumproduktion där ny modern teknik installerats i anläggningen. De användningsområden där en skatt förväntas få en effekt i form av minskade emissioner är från pressgjutning av magnesium, där emissionerna förväntas upphöra helt. För tekniska aerosoler sker ingen ackumulering utan den beräknade minskningen är en direkt följd av en minskad användning. En skatt förväntas också få effekt inom områdena stationära kyl-, frys- och luftkonditioneringsanläggningar, för värmepumpar, kyltransport, brandskydd, för luftkonditionering i tyngre fordon samt för XPS- tillverkning. I samtliga dessa fall beräknas en minskad nyanvänd- ning av fluorerade gaser , men till följd av ett fortsatt årligt läckage av redan ackumulerade installerade mängder i samhället så kommer de beräknade emissionerna till 2020 inte att minska i motsvarande grad. En framtida fortsatt utfasning och ersättning av redan installerade fluorerade gaser i befintlig utrustning samt införande av alternativ teknologi kommer att medföra att emissionerna sjunker ytterligare efter 2020, om de fluorerade gaserna omhändertas och destrueras. De sammanlagda emissionerna av fluorerade gaser var drygt CO2-ekvivalenter. En uppdaterad prognos utan en skatt ger beräknade emissioner på ca . En skatt beräknas medföra en ytterligare minskning på drygt . Emissionerna kommer emellertid att successivt fortsätta sjunka även efter 2020 om kvarvarande äldre utrustning med fluorerade gaser, som bidrar till emissioner via läckage under hela sin livstid, fortsätter att ersättas med alternativa teknologier då utrustningen skrotas och de fluorerade gaserna destrueras vid skrotningen. Utredningen 2008:11, enligt Kommittédirektiv Dir. 2008:134, arbetar med att utreda förutsättningarna för och effekterna av en eventuell skatt på fluorerade växthusgaser i . Inom utredningen önskas en belysning av hur stor effekt på mängden utsläpp av fluorerade växthusgaser ett införande av en skatt skulle kunna innebära. Syftet med föreliggande arbete, som IVL utfört på uppdrag av Fi 2008:11, har varit att beräkna påverkan på utsläpp av fluorerade växthusgaser vid ett införande av en skatt på användning och framställning av fluorerade växthusgaser. Klimatberedningen föreslår i sitt betänkande Svensk klimatpolitik (SOU 2008:24) att en skatt införs på vissa fluorerade växthusgaser. Skälet är att dessa gaser har en stark växthuseffekt när de kommer ut i atmosfären och att det finns möjligheter att ersätta en del av dem med andra köldmedier eller med andra tekniska lösningar som minskar utsläppen. Förslaget är baserat på och (2007) underlag för utvärdering av klimatpolitiken vid kontrollstation 2008. skulle innebära att också utsläpp av fluorerade växthusgaser, i likhet med utsläpp av koldioxid, omfattas av ett ekonomiskt styrmedel. Redan på grund av de gemensamma EU-regler som har införts, med bl.a. begränsningar av områden där fluorerade växthusgaser används, uppskattar Klimatberedningen i SOU 2008:24 att de årliga utsläppen av fluorerade gaser kommer att minska från dagens nivå på koldioxidekvivalenter till drygt koldioxidekvivalenter . Vidare görs bedömningen att en ytterligare reducering med koldioxidekvivalenter är möjlig om en nationell skatt införs på de aktuella gaserna. Detta motsvarar av de totala svenska utsläppen av växthusgaser (Kommittédirektiv Dir 2008:134). Förutsättningen för beräkningarna av framtida emissioner om en skatt införs på fluorerade gaser är som huvudspår en skattesats på /kg CO2-ekvivalent. Utöver huvudspåret har även diskussioner om effekter vid skattesatserna respektive /kg CO2-ekvivalenter förts. Skatten avser import och framställning av fluorerade gaser. I sker ingen avsiktlig framställning eller produktion av fluorerade gaser. Däremot sker en oavsiktlig bildning av CF4 (PFC-14) och C2F6 (PFC-116) vid primär aluminiumproduktion. För samtliga övriga användningsområden som täcks in i arbetet används importerade fluorerade kemikalier. De åtgärder för minskad användning av fluorerade gaser som kan bli följden av om en skatt införs innefattar t.ex.: