sou · GWB3125d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Vad som har sagts gäller även för den som omfattas av bestämmelser om disciplinansvar och om motsvarande underrättelse i någon annan författning. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)TPF6FPT dels att 3 kap. 9 §, 4 kap. 7 §, 5 kap. 23 och 36 §§ ska ha följande lydelse samt rubriken närmast före 5 kap. 5 § ska lyda Ordinarie val, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 5 kap. 5 a , 30 a och 34 a §§, samt närmast före 5 kap. 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. Fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffen- het eller annars av större vikt för kommunen eller , främst 1.mål och riktlinjer för verksamheten, 2.budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 3.nämndernas organisation och verksamhetsformer, 4.val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 5.val av revisorer, 6.grunderna för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 7.årsredovisning och ansvarsfrihet, samt 8.folkomröstning i kommunen eller . Fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffen- het eller annars av större vikt för kommunen eller , främst 1.mål och riktlinjer för verksamheten, 2.budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 3.nämndernas organisation och verksamhetsformer, 4.val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 5.val av revisorer, 6.grunderna för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 7.årsredovisning och ansvarsfrihet, 8.folkomröstning i kommunen eller , samt 6TP PT Lagen omtryckt 2004:93. 7TP PT Senaste lydelse 2006:369. 9. extra val till fullmäktige. Fullmäktige beslutar också i andra frågor som anges i denna lag eller i andra författningar. Om valet till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. När omvalet eller samman- räkningen har avslutats, skall fullmäktige förrätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. Om valet till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. Detsamma gäller om extra val till fullmäktige har hållits. När omvalet eller samman- räkningen eller extra valet har avslutats, ska fullmäktige för- rätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val. Extra val ska hållas om minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. Ett beslut om extra val får dock inte fattas förrän har förflutit från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. Ärenden i fullmäktige får väckas av 2.en ledamot genom motion, 3.revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gäller granskningen, 4.en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, 5.den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom , om fullmäktige har beslutat det (medborgarförslag), eller 6.styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. Ärende om att hålla folk- omröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röst- berättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Initiativet skall vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas egen- händiga namnteckningar, namn- förtydliganden och uppgift om deras adresser. Ärende om att hålla folk- omröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röst- berättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar (folkinitiativ). Initiativet ska vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativ- tagarnas egenhändiga namn- teckningar, uppgifter om när namnteckningarna gjorts, namn- förtydliganden, personnummer och uppgift om deras adresser. Vid beräkningen av antalet initiativtagare ska endast de räknas med som har skrivit under initiativet som föregått inlämnandet. Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige utan föregående beredning. 8TP PT Senaste lydelse 2006:369. Ett ärende skall bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt. För bordläggning eller åter- remiss i fråga om val krävs enkel majoritet. Ett beslut om återremiss skall motiveras. Har ett folkinitiativ väckts enligt 23 § andra stycket ska fullmäktige besluta att folkomröstning ska hållas, om 1.den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige kan besluta om den, och 2.inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget. Vid sådan folkomröstning ska bestämmelserna i 5 kap. 34 § tredje och fjärde styckena tillämpas. Ett ärende ska bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt. För bordläggning eller åter- remiss i fråga om val krävs enkel majoritet. Ett ärende om extra val ska dock alltid bordläggas första gången det tas upp till behandling. Ett beslut om återremiss ska motiveras. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller för ärende om att hålla folkomröstning som har väckts före . lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning Härigenom föreskrivs att 3 och 19 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning ska ha följande lydelse. lagen (0000:000) om utnämning av ordinarie domare anges vilka arbetstagare i övrigt som skall arbetstagare i övrigt som ska anställas med fullmakt. anställas med fullmakt. eller någon annan lag prövar annan lag prövar frågor om handläggningen ske på det sätt ning, ska handläggningen ske på det sätt som föreskrivs för Vid omröstning skall före- skrifterna i 29 kap. rättegångs- föreskrifterna i 29 kap. rätte- Denna lag träder i kraft . lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 §, 6 kap. 3 § och 14 kap. 9 § vallagen (2005:837) ska ha följande lydelse. Ordinarie val till samt ordinarie val till lands- tings- och kommunfullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje söndagen . till Europa- parlamentet skall hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 4 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 3 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som skall vara valdag. Ordinarie val till samt ordinarie val till lands- tings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till Europa- parlamentet ska hållas . Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. Kandidatnamnen skall vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat skall identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna skall dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst. Kandidatnamnen ska vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst och innehålla upplysning om personvalets innebörd. I första hand skall ordningen I första hand ska ordningen på grundval av storleken på varje på grundval av storleken på varje Persoligt röstetal skall fastställas bara för en kandidat som fått bara för en kandidat som fått partiets röstetal i valkretsen. partiets röstetal i valkretsen. Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda personröster som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räknas antalet personröster för varje kandidat i gruppen. En kandidats personliga röstetal är lika med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst tar andra plats och så vidare enligt samma grund. Denna lag träder i kraft . lag (0000:000) om utnämning av ordinarie domare Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag avser utnämningen av 1.justitieråd och regeringsråd, 2.president och i hovrätt och kammarrätt, 3.hovrättsråd och kammarrättsråd, 4.lagman, chefsrådman och rådman vid tingsrätt och länsrätt, 5.fastighetsråd och miljöråd, 6.ordförande i arrendenämnden och hyresnämnden i , och , 8.ordförande i , och Domare som avses i första stycket ska vara ordinarie domare. 2 § Tillsättningsärendena ska beredas i en förslagsnämnd som består av ett justitieråd, ett regeringsråd, en ordinarie domare vid en hovrätt, en ordinarie domare vid en kammarrätt, en ordinarie domare vid en tingsrätt, en ordinarie domare vid en länsrätt, en advokat samt två representanter för allmänheten. För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. Ledamöter och ersättare förordnas för av högst . Allmänhetens representanter och ersättare för dessa väljs av . Övriga ledamöter och ersättare för dessa förordnas av regeringen på förslag av 1.Högsta domstolen respektive Regeringsrätten när det gäller ledamöter från dessa domstolar, 2.hovrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en hovrätt, 3.kammarrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en kammarrätt, 4.lagmännen för de tre största tingsrätterna när det gäller ledamoten från en tingsrätt, 5.lagmännen för de tre största länsrätterna när det gäller ledamoten från en länsrätt, och 6.Sveriges advokatsamfund när det gäller ledamoten som är advokat. Nämnden utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. 3 § Nämnden är beslutför när minst fem av ledamöterna, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande. Vid omröstning gäller 18 § förvaltningslagen (1986:223). 4 § ska det finnas ett kansli. I kansliet ska ordinarie eller f.d. ordinarie domare ingå. Kansliet ska efter nämndens anvisningar bereda tillsättnings- ärendena samt bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose behovet av domare. Ärendenas beredning och avgörande 5 § En domarbefattning som ska tillsättas ska först förklaras ledig av förslagsnämnden. 6 § En ledigförklarad befattning ska av intresserade kandidater kunna sökas genom att en ansökan ges in till förslagsnämnden. Utöver möjligheten att ansöka om en ledigförklarad befattning ska det finnas möjlighet att anmäla ett generellt intresse för de befattningar som anges i 1 §. Nämnden kan efter samtycke föra upp en kandidat på listan över intresseanmälningar. 7 § ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning. Om möjligt ska ett förslag uppta minst tre personer. Förslaget ska vara motiverat. Om nämnden föreslår färre än tre personer ska detta motiveras särskilt. Nämnden ska inför förslaget beakta alla ansökningar och intresseanmälningar som kommit in eller gjorts inom den ansökningstid som gäller för den aktuella befattningen. 8 § Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. Även i andra fall får ärenden avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna, om samtliga ledamöter deltar i avgörandet och är ense om utgången. 9 § Ordföranden eller kansliet får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden. Ordföranden eller kansliet får också pröva frågor om att lämna ut allmänna handlingar. 10 § För varje beslut ska det finnas en handling som visar dagen för beslutet och beslutets innehåll samt vem som har fattat beslutet, vem som har varit föredragande och vem som har varit med om den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet. 11 § Nämndens förslag i ärenden om utnämning får inte överklagas. 12 § I en arbetsordning eller i ett särskilt beslut får förslags- nämnden meddela de bestämmelser som behövs om nämndens organisation och formerna för nämndens verksamhet i övrigt. 13 § Regeringen är inte bunden av förslagsnämndens förslag. Innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av förslags- nämnden, ska nämnden beredas tillfälle att yttra sig. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ledamöter och ersättare ska förordnas efter utfärdandet av denna lag. I stället för vad som sägs i 2 § ska tre ledamöter väljas , tre ledamöter och tre ledamöter . Förslaget till lag om ändring i regeringsformen Vi har i kapitel 4 redogjort för våra ställningstaganden när det gäller att göra regeringsformen tydligare och mer överskådlig. Där har också skälen för vårt förslag att i huvudsak bevara regerings- formens disposition angetts. Vissa andra förändringar som föreslås påverkar också regerings- formens struktur men i mindre omfattning. I vissa kapitel har t.ex. bestämmelsernas inbördes ordning ändrats för att uppnå en tydligare reglering. Här kan nämnas 9 kap. där bestämmelsernas ordningsföljd ändrats i syfte att bättre beskriva budgetprocessen. Vårt förslag att dela upp bestämmelserna i 11 kap. i två separata kapitel där 11 kap. behandlar rättskipningen och 12 kap. förvaltningen medför dock en förändring av dispositionen. Även införandet av ett kapitel om kommunerna påverkar dispositionen. I vissa fall har bestämmelser flyttats från ett kapitel till ett annat. Så har exempelvis gjorts med nuvarande 12 kap. 8 § som behandlar justitie- och regeringsrådens rättsliga ställning. Bestämmelsen återfinns i vårt förslag i 11 kap. I några fall har också bestämmelser som återfinns på lägre konstitutionell nivå än grundlag flyttats till regeringsformen. Här kan som exempel nämnas att huvudregeln om att offentlighet råder i kammare föreslås flyttas från 2 kap. 4 § riksdags- ordningen till 4 kap. regeringsformen. Omvänt föreslås vissa bestämmelser utgå ur regeringsformen och fortsättningsvis regleras på lagnivå. Detta gäller t.ex. medborgarskapskravet för andra som utövar rättskipningsuppgifter än ordinarie domare i nuvarande 11 kap. 9 § tredje stycket. Slutligen föreslås vissa bestämmelser helt utgå. Som också nämnts i kapitel 4 har språket i regeringsformen anpassats till det lagspråk som används . Detta innebär t.ex. att tjänst bytts ut mot anställning. Den språkliga anpassningen innefattar vidare bl.a. modernare verbformer, en övergång till ska i stället för skall och att negationen inte används i stället för icke och ej. Oböjda substantivformer i singularis utan bestämd eller obestämd artikel har som huvudregel anpassats och vi har använt ett könsneutralt språk. Som framgår av författningsförslagen omfattas inte bara regeringsformen utan också ytterligare ett antal författningar, bl.a. riksdagsordningen, kommunallagen (1991:900) och vallagen (2005:837), av våra förslag. Även dessa förslag kommenteras i författningskommentaren. När det gäller underliggande lagstiftning som kan påverkas av våra ändringsförslag, t.ex. genom att den innehåller hänvisningar till regeringsformen, har någon fullständig genomgång inte gjorts utom i fråga om tryckfrihets- förordningen, yttrandefrihetsgrundlagen, riksdagsordningen, kom- munallagen och vallagen. Språkliga ändringar, av den karaktär som berörts, anmärks endast men kommenteras som huvudregel inte särskilt. Paragrafer som endast ändras marginellt t.ex. genom att skall har bytts ut mot ska återges ändå för fullständighetens och överskådlighetens skull. Varje kapitel inleds med en kort kommentar om de förändringar som gjorts i kapitlet. De paragrafer som över huvud taget inte påverkas av våra förslag, varken språkligt, sakligt eller till strukturen, återges inte. Av paragrafregistret i bilaga 7 framgår hur våra författningsförslag förhåller sig till regeringsformens nuvarande lydelse. 1 kap. Statsskickets grunder I detta kapitel har några rubriker inte införts. Bestämmelsernas inbördes ordning har behållits. Kapitlet har utökats med en ny paragraf som placerats sist. Paragrafen behandlar medlemskap i och det internationella samarbetet i bl.a. FN och . Vidare har bestämmelserna i 7 § första stycket andra meningen och andra stycket om den kommunala beslutanderätten och beskattningsrätten flyttats till det nya kapitlet om kommunerna, 14 kap. 2 § Den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Särskilt ska det allmänna trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och för goda förutsättningar för hälsa. Det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familjeliv. Det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara. Det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Samernas och andra etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. I bestämmelsen har vissa ändringar gjorts. Det nuvarande fjärde stycket har delats upp i två stycken. I andra stycket har uttrycket trygga rätten till hälsa ersatts av verka för goda förutsättningar för hälsa, som bättre svarar mot det bestämmelsen är avsedd att uttrycka. Ändringen ska ses mot bakgrund av att kritik har framförts mot den nuvarande lydelsen, se t.ex. JO:s remissyttrande i samband med att bestämmelsen infördes, prop. 2001/02:72 s. 23 f. Någon saklig ändring är inte avsedd. I femte stycket har ett tillägg gjorts som förtydligar det allmännas ansvar för att barns rätt tas till vara. Tillägget ligger i linje med internationella åtaganden på området. Skälen för tillägget har behandlats i avsnitt 29.1.2. Vidare har ett tillägg gjorts i sista stycket som särskilt omnämner samerna i bestämmelsen om etniska, språkliga och religiösa minoriteter. Ändringen har behandlats i avsnitt 29.2.2. I sista stycket har också uttrycket bör främjas bytts mot ska främjas. Ändringen har behandlats i avsnitt 29.2.2. Bakgrunden till ändringen är att ska främjas bättre återspeglar åtaganden enligt bl.a. ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 4 § är folkets främsta företrädare. stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas. granskar rikets styrelse och förvaltning. Ändringen i bestämmelsen är endast språklig. 5 § Konungen eller drottning som enligt successionsordningen innehar tron är rikets statschef. Paragrafens andra stycke har utgått som ett led i att regerings- formen görs språkligt könsneutral. I det nuvarande andra stycket anges att vad som i regeringsformen är stadgat om konungen även ska gälla för drottning, om hon är statschef. Det betyder att de bestämmelser som i 5 kap. talar om konungen ska läsas så att de också gäller för drottning som är statschef. Förslaget innebär att det i stället i respektive bestämmelse i 5 kap. uttryckligen ska anges att de avser konungen eller drottning som är statschef. 7 § I riket finns kommuner på lokal och regional nivå. IT bestämmelsen har termerna primärkommun och landstings- kommun ersatts med kommuner på lokal och regional nivå. Ändringen har behandlats i avsnitt 32.2.5. Ändringen innebär att det inte längre anges i regeringsformen hur de olika kommuntyperna ska betecknas. Första stycket andra meningen, som i nuvarande lydelse anger att beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar, har flyttats till ett nytt särskilt kapitel om kommunerna (14 kap. i förslaget). Detsamma gäller för bestämmelsens nuvarande andra stycke där det anges att kommunerna får ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter. 9 § Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. I bestämmelsen har uttrycket fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen ersatts med fullgör offentliga förvaltningsuppgifter. Ändringen är endast avsedd att klargöra att bestämmelsens objektivitets- och normmässighetskrav gäller även privaträttsliga subjekt när de fullgör förvaltningsuppgifter som har överlämnats till dem enligt nuvarande 11 kap. 6 § (i förslaget 12 kap. 4 §). Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 10 § är medlem i Europeiska unionen. deltar även inom ramen för och samt i andra sammanhang i internationellt samarbete. Paragrafen är ny. Genom den klargörs att är medlem i EU och även i andra sammanhang deltar i internationellt samarbete. Paragrafen har behandlats i avsnitt 30.2.1. Avsikten med den nya paragrafen är att tydliggöra att aktivt deltar i ett vidsträckt internationellt samarbete. Att särskilt framhålla medlemskapet i EU samt samarbetet inom FN och har ansetts naturligt med hänsyn till omfattningen. Markeringen av medlemskapet i EU ger också uttryck för unionens betydelse i det svenska samhället och innebär att regeringsformen bättre speglar de faktiska förhållandena. Grundläggande fri- och rättigheter Kapitlet har tillförts rubriker. Kapitlets nuvarande disposition har i stort sett behållits, med undantag för placeringen av bestämmelserna i 12–14 §§ om begränsningar av fri- och rättigheter som i förslaget placerats sist. Vidare har flera bestämmelser formulerats om så att ordet medborgare inte längre används. Bakgrunden till förändringen har behandlats i avsnitt 29.5.1. Avsikten är att i texten tydligare ge uttryck för den principiella utgångspunkten att fri- och rättighetsskyddet gäller lika för både svenska medborgare och andra som vistas här. I vissa fall är möjligheterna att begränsa skyddet för andra än svenska medborgare större. Förslaget medför inte några sakliga ändringar i det avseendet (se nuvarande 22 § andra och tredje styckena jämfört med 25 § enligt förslaget). I några fall är det dock nödvändigt att ange att bestämmelserna endast omfattar svenska medborgare. Detta gäller, liksom , skyddet mot åsiktsregistrering, landsförvisning eller annat hinder för att resa in i landet, skyddet för medborgarskapet samt friheten att förflytta sig inom landet och att lämna detta. Här bör också erinras om att i sitt slutbetänkande Skyddet för den personliga integriteten – Bedömningar och förslag (SOU 2008:3) lämnat vissa förslag som framför allt berör integritetsskyddet i 2 kap. 1 § Var och en är gentemot det allmänna tillförsäkrad