sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — Familjepolitiskt stöd till studerande med barn bör fördelas via de ordinarie trygghets- systemen genom bättre tillgång till och förbättringar av bl.a. barnbidraget, föräldraförsäkringen och bostadsbidraget. Vi inser att detta kräver omfattande reformer av socialförsäk- ringssystemet och stödjer därför barntillägget eftersom det annars skulle vara oerhört mycket svårare att kombinera studier och för- äldraskap. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av () Bostadsbidrag, avskrivning av lån och barntillägg Den lilla höjning som ändå föreslår av studiemedlen finansieras dels genom sänkt bostadsbidrag för studerande genom att 140-procentig av bidragsdelen i studiemedlet räknas in som inkomst istället för som tidigare, dels genom att möjligheten att få upp till hälften av sina lån från komvuxtiden avskrivna vid högskolestudier föreslås tas bort. Båda dessa förslag har negativa fördelningspolitiska effekter och riskerar att skapa en svårare situation för utsatta grupper. finns det en logik i att studiemedlets bidragsdel blir jämförbar med en nettoinkomst och om bidragsdelen i studiemedlet för stude- rande på gymnasial nivå blir tillräckligt hög behövs ingen avskriv- ning av lånen därifrån. Det hade varit önskvärt att kommittén sett över dessa situa- tioner och inte som föreslår försämringar för utsatta grupper. Ett sätt att kompensera för det minskade bostadsbidraget skulle kunna vara att höja barntillägget eftersom det är barnfamiljer som är mest utsatta. Många studerande tar inte heller bostadsbidrag av rädsla för dess konstruktion. En generell höjning av studiemedlen är därför att föredra, denna behöver dock i sådana fall vara betyd- ligt högre än det kommittén föreslår. (2008). 2001–2007. (2008). Effektutvärdering av utvecklingshögskolor, delrapport. : Medicinska fakulteten, klinisk alkoholforskning. Arbetsförmedlingen m.fl. (2008). Strategi för fler personer med funktionshinder i arbete. (2008). Studiestödet i de nordiska länderna. Sammanställt av (FPA/) i samarbete med övriga studie- stödsmyndigheter genom den s.k. ASIN-gruppen: Arbets- gruppen om studiestöd i . , G.S. (1964). Human Capital: A Theoretical and Empirical Analysis, with Special Reference to Education. : Univer- sity of Press. Boudon, R. (1973). Education, opportunity & social inequality. Bullock, S. (2004). Alcohol, Drugs and Student ! A Study of the Attitudes, Beliefs and Use of Students. SoRAD: Research Report nr. CAN (2007). (1969). Studiestödet 1919–1969. (2005). Income Contingent Loans for Higher Edu- cation: International Reform. Discussion paper nr 491. CSN (1998). Studiestöd och studieresultat. CSN (2000). Konsekvensutredning till CSN:s föreskrifter och all- männa råd om beviljning av studiemedel. CSN (2004). Uppföljning av studiestödsreform. CSN (2005a). CSN (2005b). Studiestöd för vuxnas lärande. CSN (2005c). Översyn av studiemedel och rekryteringsbidrag för vuxnas lärande. CSN (2006). CSN:s finansieringsmodell ur ett långsiktigt perspektiv. CSN (2007a). Omfattningen av felaktiga utbetalningar. Redovisning och analys till Regeringen . CSN (2007b). CSN (2007c). Taxeringsuppgifter från de nordiska länderna. CSN (2007d). Varför lånar inte de studerande? CSN (2007e). CSN (2008a). CSN:s enkätundersökning av studerandes ekonomiska och sociala situation. CSN (2008b). Beviljning av studiestöd /08. CSN (2008c). Efterkontroll av registreringar för studier vid hög- skola/universitet i . CSN (2008d). Redovisning och analys till Regeringen . CSN (2008e). Redovisning och analys till Regeringen . CSN (2008f). Granskning av delar av utlandsprocessen. Rapport 3/2008 från internrevisionen. CSN (). Kartläggning av felaktiga utbetalningar av studiemedel för studier vid språkskolor utomlands. CSN (2008h). Kunder med betalningssvårigheter. Det första kravet från Kronofogden –2007. CSN (2008i). Strategi för utlandskrav. CSN (2008j). CSN (2008k). Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar ur trygghetssystemen. CSN (2008l). CSN (2008m). Ändringar i bestämmelser om beviljning och åter- betalning av studielån. CSN (2009). Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007a). Vad kostar felen? Omfattningen av felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007b). Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. Resultat från expertseminarier. Diehl, J. (2006). Råd och dåd för studenterna? En intervjustudie om arbetslivsinriktade och studierådgivande verksamheter vid 18 läro- säten i . Genomförande av den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. Delegation för åtgärder mot felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. Myndighetssamverkan vid lokala servicekontor. Översyn av bestämmelser om inkomstbeskattning av stiftelser, ideella föreningar, registrerade trossamfund och vissa andra juridiska personer. Översyn av alkohollagen. Enhetligare regler för återkrav. Översyn av aktivitetsersättning. Tilläggsdirektiv till Utredningen om en översyn av alkohollagen (S 2007:11). Studiebidraget i det långa loppet. Högre utbildning i utveckling. Tilläggsbidrag till studerande. Kunskapsdriven tillväxt – en första rapport från Globali- seringsrådet. (2005). Global Higher Education Rankings: Affordability and Accessibility in Comparative Perspective. (2003). Earnings Effects of Adult Secondary Education in i , E. Essays on Inequality and Education. Economic Studies 76. (2006). College choice and earnings among university graduates in . , A., , B. (2004). Alkoholvanor bland studerande. Konsumtion, konsekvenser och attityder bland högskolestuderande och övriga i åldrarna 19–. SoRAD: Forskningsrapport nr. Eurostudent (2008). Social and Economic Conditions of Student in Europe Synopsis of Indicators. Eurostudent 2005–2008. (2007). on Higher Education in Europe, 2007 Edition. (2005). Utbildning och ekonomisk utveckling – vad visar den empiriska forskningen om orsakssambanden? Rapport till ESS: Expertgruppen för studier i samhällsekonomi. (2007). Förvaltningsmyndigheternas ledning – riktlinjer för val av ledningsform. (1997). Education, Migration and Labor Market Policy. : Nationalekonomiska institu- tionen. (2003). (2008). Folkpensionsanstalten (2008). Promemoria presenterad vid sam- nordisk studiestödskonferens på –12. (2005). Sjukpenning och studiestöd. (2006). Vägledning 2002:1, version 1. (2008a). Sjukpenning och samordnad rehabili- tering. Vägledning 2004:2, version 11. (2008b). Sjukpenningsgrundande inkomst – och årsarbetstid. Vägledning 2004:5, version 4. (2008c). Åtgärder för ett förbättrat elektroniskt informationsutbyte. , U., , B., . (2004). Ungdomars drogvanor 1994–2003. Intervjuer med 16–24-åringar. CAN: och narkotikaupplysning. (2007). universitets Studentbaro- meter 2007. Resultat från en undersökning av studenternas arbets- miljö. (1996). Varför inte högskola? En longitudinell studie av olika faktorers betydelse för studiebegåvade ungdomars studiekarriär. : studies in educational sciences. Heckman J.J., Masterov D.V. (2007). The Productivity Argument for Investing in . NBER Working Papers 13016. Hovdhagen, E., Frølich, N., & Aamodt, P. O. (2008). Finnes det en universalmedisin mot frafall? En analyse av universitetenes holding ti log tiltak mot frafall blant studenter. Rapport 9/2008. Härnqvist, K. (1993). Den sociala selektionen till gymnasieskola och högskola. Analyser i den longitudinella databasen 67. (1999a). Utlandsstudier – till vilken nytta? En utvärdering av effekter av utlandsstudier. Rapport 1999:10 R. (1999b). Årsrapport för universitet och högskolor 1998. Rapport 1999:11 R. (2004). Rapport 2004:38 R. (2005a). En gränslös högskola? Rapport 2005:1 R. (2005b). Klassicism och bungyjump. Upplevelse- industrin och behovet av konstnärligt utbildade. Rapport 2005:40 R. (2005c). Slutrapport 2: Tillgänglighet, rekrytering och extra ersättning. Rapport 2005:49 R. (2006a). Arbetsmarknad och högskoleutbildning . Rapport 2006:28 R. (2006b). Den norska Kvalitetsreformen utvärderas. (2006c). Högre utbildning och forskning 1945– 2005. Rapport 2006:3 R. (2006d). Rapport 2006:6 R. (2007a). Rapport 2007:20 R. (2007b). Studier – karriär – hälsa – en utvärdering av högskolornas arbete med studievägledning, karriärvägledning och studenthälsovård. Rapport 2007:24 R. (2007c). Universitet och högskolor – Högskole- verkets årsrapport . Rapport 2007:33 R. (2007d). Uppföljande utvärdering av utbildning i journalistik vid universitet och högskolor i . Rapport 2007:4 R. (2007e). Utvärdering av arbetet med breddad rekrytering till universitet och högskolor. En samlad bild. Rapport 2007:43 R. (2008a). Etableringen på arbetsmarknaden – exa- minerade 2004/05. Rapport 2008:35 R. (2008b). Högre utbildning leder till snabbare etable- ring på arbetsmarknaden. Statistisk analys 2008/7. (2008c). Högskolan samverkar vidare. Utveck- lingen 2004–07. Rapport 2008:10 R. (2008d). Kvinnor och män i högskolan. Rapport 2008:20 R. (2008e). Universitet och högskolor. Rapport 2008:19 R. (2008f). Vilka är studenter? En undersökning av studenterna i . Rapport 2008:33 R. (2009). med ny utbildnings- och examensstruktur. Statistiskt analys 2009/01. Interpellation 2006/07:223. Johnstone, B.D. (1986). Sharing the cost of higher education: Student financial assistance in the , the Federal Republic of , , and the . (2007). Blivande akademiker har rätt till jämförbar infor- mation och bättre vägledning till arbetslivet. Kunnskapsdepartementet (2007). Statusrapport for Kvalitetsreformen i høgre utdanning. 7 (2007-2008). (2004). Studentbarometern: samhällsvetenskap och ekonomi. Rapport nr 2004:225. Lunds universitets studentkårer (2006). Föräldraskap och högre studier. Erfarenheter av att kombinera föräldraskap med studier vid . Lunds universitets studentkårer (2008). Vilka studenter avbryter utbildningen och vad görs för att förebygga ofrivilliga studieavhopp? (1997). För vem lönar sig utbildning? En delrapport från Ökad Sysselsättning. (2004). Barometer 2003–2004. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (2008a). KY träffar rätt – levererar efterfrågad kompetens. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (2008b). Årsredovis- ningen 2007. 2008/1165. Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning (2006). Studenthälsovård för distansstudenter. Rapport 07/2006. Myndigheten för skolutveckling (2004). Att utveckla en infra- struktur för vuxnas lärande – ett lokalt utvecklingsarbete med statligt stöd. Nordea (2008). (2007). Möjligheternas – är du intresserad av att arbeta eller studera i ett annat nordiskt land? (2007a). Education at a Glance. (2007b). The private internal rates of return to tertiary education: new estimates for 21 countries. (2008a). Economic surveys of . (2008b). (2008c). Tertiary Education for the . Thematic review of Tertiary Education: Synthesis Report. , , , D. (2001). Under- och överutbildning arbetsmarknad. Maj:ts proposition angående studiesocialt stöd. 1979/80:119. Om preskriptionslag, m.m. 1985/86:128. Proposition om vissa sjukförsäkringsfrågor för studerande. 1987/88:116. Regeringens proposition om studiemedel. 1992/93:1. 1993/94:156. Vissa förändringar i studiestödssystemet. 1994/95:100. Förslag till statsbudget för /96. 1995/96:186. Nya regler för bostadsbidrag. 1998/99:119. 1999/00:10. Ett reformerat studiestödssystem. 2000/01:1. 2000/01:63. 2000/01:72. Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbild- ningen. 2004/05:108. Vissa frågor om sjukpenningsgrundande inkomst och livränta. 2004/05:111. Förstärkning av studiestödet. 2004/05:162. Ny värld – ny högskola. 2005/06:1. 2005/06:30. Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner. 2005/06:100. 2005/06:134. Anpassningar av studiestödet till vissa EG-direk- tiv m.m. 2006/07:1. 2007/08:1. 2007/08:110. En förnyad folkhälsopolitik. 2007/08:124. Från sjukersättning till arbete. 2007/08:136. En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. 2008/09:1. 2008/09:62. Behandling av personuppgifter inom studiestöds- området. 2008/09:68. 2008/09:96. Behandling av personuppgifter inom studiestöds- området. 2008/09:97. Åtgärder för jobb och omställning. Regeringen (2008a). Handlingsplan för eFörvaltning. Nya grunder för IT-baserad verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning. Regeringen (2008b). Inrättande av en arbetsgrupp i med uppgift att föreslå en ny beräkningsgrund för socialförsäk- ringar utifrån historiska inkomster. S2008/2417/SF. Regleringsbrev för avseende Centrala studiestöds- nämnden. Regleringsbrev för avseende Centrala studiestöds- nämnden. Regleringsbrev för avseende Centrala studiestöds- nämnden. Regleringsbrev för avseende Internationella programkontoret för utbildningsområdet. , S-E., , A. (1992). Social bakgrund – studiestöd och övergång till högre studier. : Allmänna förlaget. (2005). Rekryteringsbidrag till vuxenstuderande – uppföljning och utbetalningskontroll. (2008). Svenska trygghetssystem utomlands – Försäk- ringskassans och CSN:s utbetalningar och fordringshantering. (2008). Erbjuds landets studentpubar utbildning i ansvarfull alkoholservering? Enkät till landets studenthälsor . (2004). SCB (2006a). SCB (2006b). Hushållens ekonomi (HEK). SCB (2006c). Longitudinell individdatabas (). SCB (2007a). Enkätundersök- ning bland högskolestuderande . SCB (2007b). Universitet och högskolor. Genomströmning och resultat i högskolans grundutbildning /06. SCB (2007c). Universitet och högskolor. Studenter och examina i grundutbildningen /06. SCB (2008a). Befolkningen 16–efter kön, ålder, typ av studie- deltagande, utbildningsnivå och studiemedelsutnyttjande . SCB (2008b). Folkhögskolan vår- och . SCB (2008c). Utländsk bakgrund för studerande i grundutbildning och forskarutbildning /07. SFS (2002). Studenthälsovården – en lägesrapport. SFS rapport /2002:2. S10-2/0102. SFS (2006). – 17 punkter för att minska den psykiska ohälsan bland studenter. PT4-4/0506. SFS (2008). Trygghet för studenter – för en modern arbets- och kompetenslinje. SFS, TCO och Tria (2009). Studenter om den studiesociala utred- ningen. Shavit, Y., Blossfeld, H-B. (1993). Persistent Inequality: Changing Educational Attainment in Thirteen Countries. : West- view Press. (2007a). Redovisning av uppdrag om omfattning, innehåll och form för vuxenutbildning . (2007b). (2008a). Redovisning av uppdrag om omfattning, innehåll och form för vuxenutbildning . (2008b). officiella statistik om förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxen- utbildning. (2008c). Utbildningsstatistik rörande de kompletterande utbildningarna . (2003). Stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala . (2007). Meddelandeblad: Riksnormen för försörj- ningsstöd 2008 – ändring i socialtjänstförordningen (2001:937). (2008a). Ekonomiskt bistånd årsstatistik, . Utbetalda belopp samt antal biståndsmottagare och antal biståndshushåll. (2008b). Handläggning och dokumentation inom . Social bakgrund – Studiestöd och övergång till högre studier. Betänkande av Utredningen om den sociala snedrekry- teringen till högre studier. Ursprung och utbildning – Social snedrekrytering till högre studier. Huvudbetänkande av Utredningen om den sociala snedrekryteringen till högre studier. Bostadsbidragen – effektivare inkomstprövning – besparingar. Betänkande av 95. En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande. Del- betänkande av Kommittén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna. Betänkande av Studie- stödsutredningen. Kunskapsbygget – det livslånga lärandet. Slutbetänkande av Familje- utredningen. Ett reformerat underhållsstöd. Sjukpenninggrundande inkomst – Skydd och anpass- ning. Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv. Betänkande av Sfi-utred- ningen. Fördelning ur ett livscykelperspektiv. Studerande och trygghetssystemen. Betänkande av Studiesociala utredningen. Bättre arbetsmiljöregler 1. Samverkan, utbildning, avtal m.m. Delbetänkande av Utredningen om arbetsmiljölagen. Mera försäkring och mera arbete. Resurser för kvalitet. Slutbetänkande av Resurs- utredningen. Frihet för studenter – om hur kår- och nations- obligatoriet kan avskaffas. Betänkande av Obligatorieutred- ningen. Valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola. För yrkeskunnande i förändring. Lättare att samverkan – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Delbetänkande av Utveckling av lokal service i samverkan. Egenansvar – med professionellt stöd. Betänkande av Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering. Att välja fritt och välja rätt. Bilaga till Långtids- utredningen . Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar ur trygghetssystemen. Slutbetänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Styr samverkan – för bättre service till medborgarna. Delbetänkande av Utveckling av lokal samverkan i service. Betänkande av Utredningen om bidragsspärr. Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersätt- ningen. Betänkande av Utredningen om en översyn av aktivi- tetsersättning. Betänkande av Autonomi- utredningen. Styra och ställa – förslag till en effektivare statsför- valtning. Slutbetänkande års förvaltningskommitté. Återkrav inom välfärdssystemen – förslag till lag- stiftning. Stafström, M. (2006). En process- utvärdering av alkoholförebyggande arbete inom studentför- eningar. : Medicinska fakulteten, , sektionen för socialmedicin och global hälsa. Stafström, M. (2007). Utvecklingen av alkoholförebyggande arbete på högskolan, en processutvärdering av det s.k. utvecklingshög- skoleprojektet i , , och . : Medicinska fakulteten, , sektionen för socialmedicin och global hälsa. Statens uddannelsesstøtte (2008a). Promemoria presenterad vid samnordisk studiestödskonferens på –12. Statens uddannelsesstøtte (2008b). SU-systemets betydning for studiegennemstrømningen samt en kort beskrivelse av reglerne for støtte til uddannelse i udlandet. Statskontoret (2008a). Karläggning och analys i samband med den nya myndighetsförordningen. Statskontoret (2008b). Återkrav vid felaktiga utbetalningar – För- säkringskassans och CSN:s hantering av återkravsfordringar. Statskontoret (2009). Sfi – resultat, genomförande och lärarkompe- tens. En utvärdering av svenska för invandrare. Tunn plånbok för studenter. Studentekonomi i ett perspektiv. Swift-Johannison, A. (2005). Alkoholprevention på högskolan – erfarenheter från utvecklingshögskolorna. (2007). Överutbildningen i – utveckling och konsekvenser i , J. (red.). – vart leder den? Om ungdomar, yrkesutbildning och försörjning. och Samhälle (SNS). (2002). Hur mår studenten? – redovisning av en undersökning av studenters hälsa och välbefinnande vid . (2003). Opintotukea ja opiskelijoiden opintososialista asemaa koskeva toimenpideohjelma. (Arbetsblad). arbetsgruppspromemorior och ut- redningar 2003:28. Universitets- og Bygningsstyrelsen (2008). Gennemførsel på vidaregående uddannelser i . Usher, A. (2005). Global Debt Patterns. An International Com- parison of Student and Repayment Conditions. Canadian Higher Education Report Series. Vaez, M. (2004). Health and quality of life during years at University: Studies on their development and determinants. Valideringsdelegationen (2008). Mot en nationell struktur. Verva (2008). 69 myndigheter redovisar 915 strategiska insatser för utveckling av e-förvaltningen. Vossensteyn, H. (2005). Perceptions of student price-responsiveness. A behavioural economics exploration of the relationships between socio-economic status, perceptions of financial incentives and student choice. (2002). Överutbildning – ett arbetsmarknadspolitiskt problem? i , K. m.fl. (red.). Utbildning, kompetens och arbete. (2007). beslut med dnr 2007-04492.320.09. beslut med dnr 2007-04971.320.09. Mål C-120/78, mot Bundesmonopolverwaltung für Branntwein (Cassis de ), 1979, s. 649; svensk specialutgåva, volym 4. Mål C-39/86, mot , 1988 s. 03161; svensk specialutgåva s. 475. Mål C-197/86, mot The Secretary of State for , 1988 s. 03205; svensk specialutgåva s. 489. Mål C-263/86, Belgiska staten mot och Marie- , 1988 s. 05365. Mål C-109/92, mot Landeshauptstadt , 1993 s. . Mål C-55/94, mot Consiglio dellOrdine degli Avvocati e Procuratori di , 1995 I-04165. Mål C-109/94, mot Land Nordrhein- , 2005 I-02421. Mål C-184/99, mot Centre public daide sociale dOttignies-Louvain-la-Neuve, 2001 I-06193. Mål C-209/03, mot Borough of Ealing och Secretary of State for Education and Skills, 2005 I-2119. Mål C-372/04, mot Trust och Secretary of State for Health, 2006 I-4325. Mål C-76/05, och mot Finanzamt Bergisch Gladbach, 2007 I-06849. Mål C-11/06 och mål C-12/06 Rhiannon mot Bezirks- regierung och mot Landrat des Kreises Düren, 2007 I-09161. En kommitté ska, med utgångspunkt i att studiemedelssystemet och de sociala trygghetssystemen ska samverka på ett optimalt sätt, överväga och föreslå åtgärder vad gäller studerandes ekonomiska och sociala situation. Åtgärderna ska syfta till att den studerande har möjligheter att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. Kommittén ska överväga om gränsdragningen mellan studie- medelssystemet och de sociala trygghetssystemen behöver förtyd- ligas så att systemen kan samverka på ett optimalt sätt, och i förekommande fall föreslå sådana förtydliganden. För det fall kom- mittén finner att gränsdragningen mellan systemen inte behöver förtydligas, ska kommittén se över och lämna förslag till hur för- bättringar kan göras i andra former och på andra sätt inom studie- medelssystemet. Kommittén ska även utreda och föreslå förändringar i regel- verket inom studiemedelssystemet i riktning mot ett enklare och mer generellt system. Kommittén ska vidare överväga och föreslå hur framtida beloppsnivåer och fribelopp inom studiemedelssystemet ska se ut i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system som säkerställer en skälig levnadsnivå för de studerande och ger förutsättningar att bedriva effektiva studier. Kommittén ska förutsättningslöst pröva och föreslå hur statens utgifter för studiestödsadministrationen kan minskas samt pröva om hela eller delar av verksamheten kan överföras i annan regi eller till annan aktör. Kommittén ska vidare utreda om statens fordran gentemot låntagare med befintliga lån och verksamheten med upplåning för nya studielån kan överföras i annan regi. Kommittén ska även utreda och föreslå hur studiemedlet kan användas som ett verktyg för att öka genomströmningen i hög- skoleutbildning. beslutade den dåvarande regeringen om direktiv till en studiesocial utredning (dir. 2002:120). En särskild utredare gavs i uppdrag att göra en samlad analys av den ekono- miska och sociala situationen för studerande på olika utbildnings- nivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll. Med anledning av tillkännagivande (bet. 2000/01:BoU12, rskr. 2000/01:255) fick utredaren också i uppdrag att föreslå hur det nya studiestödssystemet borde samverka med bostadsbidraget på lång sikt. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2003:13). Utredaren gavs då i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande inom studiemedelssystemet. Utredaren överlämnade betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130). Utredningen koordinator för unga till arbete beslutade den dåvarande regeringen om direktiv till en utredning om hur unga med slutförd gymnasial eller efter- gymnasial utbildning ska kunna ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden (dir. 2005:21). Utredningen över- lämnade betänkandet Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden (SOU 2006:102). Av betänkandet framgår bl.a. att det finns anledning att se över hur studietakten kan effektiviseras inom den högre utbildningen. Utredningen bygger sitt ställningstagande på bl.a. uppgifter i Universitet och högskolor - Genomströmning och resultat i högskolans grundutbildning /04, som publicerades . Av rapporten framgår att av de studerande som första gången registrerades vid en svensk hög- skoleutbildning under läsåren 1993/94-1997/98 (exklusive gäst- studerande) hade tagit examen .