sou · GWB3102 · 2009-01-01 00:00:00 — delvis har förklarats vilande, för vilande, för under erhålla ett belopp som motsva- belopp som motsvarar 25 pro- rar av den sjuk- cent av den sjukersättning eller 26 Senaste lydelse 2001:489. Ett beslut om vilande- Ett beslut om vilande- förklaring enligt 16 § skall upp- förklaring enligt 16 § ska upphä- hävas om den försäkrade begär vas om den försäkrade begär att den försäkrade har begärt det att den försäkrade har begärt det upphäva ett beslut om vilande- upphäva ett beslut om vilande- förklaring om den försäkrade insjuknar och beräknas bli lång- insjuknar och beräknas bli lång- den försäkrade har vilande sjuk- den försäkrade har vilande sjuk- ersättning och helt eller delvis ning och helt eller delvis avbry- ter det arbetsförsök eller de stu- de studier som legat till grund dier som legat till grund för för beslutet om vilande- förklaring för att i stället upp- för att i stället uppbära föräldra- ning eller havandeskapspenning. ersättning skall inte utges för tid ersättning till unga ska inte utges efter det att den försäkrade för tid efter det att den försäk- berövad på grund av att han eller frihetsberövad på grund av att han eller hon är – intagen i anstalt eller – intagen i anstalt eller – intagen i ett hem som avses – intagen i ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med sär- i 12 § lagen (1990:52) med sär- skilda bestämmelser om vård av skilda bestämmelser om vård av unga för verkställighet av sluten unga för verkställighet av sluten åter utges för tid från och med åter utges för tid från och med För tid under vil- ken den försäkrade vistas utan- 27Senaste lydelse 2006:365. 28Senaste lydelse 2006:1487. utanför anstalt enligt 56 § lagen bestämmelserna i 21 §. bestämmelserna i 21 §. Utan hinder av första stycket Utan hinder av första stycket utges sjukersättning och aktivi- utges sjukersättning och sjuk- ersättning till unga för tid under utanför anstalt enligt 58 § lagen utanför anstalt enligt 58 § lagen om kriminalvård i anstalt. om kriminalvård i anstalt. Ska sjukersättning eller sjuk- ersättning till unga inte betalas ut ut för del av en kalendermånad, för del av en kalendermånad, till en trettiondel av månads- till en trettiondel av månads- beloppet och avrundas till när- beloppet och avrundas till när- maste högre krontal. maste högre krontal. en nära anhörig, som för sitt en nära anhörig, som för sitt uppehälle är beroende av den uppehälle är beroende av den försäkrade, rätt att helt eller försäkrade, rätt att helt eller eller sjukersättning till unga som enligt första stycket annars inte enligt första stycket annars inte Utbetalning av del av av förmån till nära anhörig skall förmån till nära anhörig ska i i första hand ske från den första hand ske från den För som en försäk- För som en försäk- rad, som uppbär sjukersättning rad, som uppbär sjukersättning eller sjukersättning till unga , på grund av skyddstillsyn med sär- grund av skyddstillsyn med sär- skild behandlingsplan vistas i ett skild behandlingsplan vistas i ett sådant familjehem eller hem för sådant familjehem eller hem för vård eller boende som avses i vård eller boende som avses i socialtjänstlagen (2001:453) ska skall han eller hon betala för sitt 29 Senaste lydelse 2004:781. uppehälle för den tid under uppehälle för den tid under vilken staten bekostar vistelsen. vilken staten bekostar vistelsen. Betalning skall ske genom att Betalning ska ske genom att (1997:483), (1997:483), från sjukersättning eller aktivi- från sjukersättning eller aktivi- tetsersättning när denna betalas tetsersättning när denna betalas Om den försäkrade samti- Om den försäkrade samti- digt med sådan ersättning upp- digt med sådan ersättning upp- eller 6 kap. lagen (2000:461) om eller 6 kap. lagen (2000:461) om (1998:674) om inkomstgrundad (1998:674) om inkomstgrundad avdrag göras från de samman- avdrag göras från de samman- Avdraget uppgår till för Avdraget uppgår till för Det får dock utgöra högst en Det får dock utgöra högst en tredjedel av förmånernas månads- tredjedel av förmånernas månads- Därvid skall det belopp Därvid ska det belopp varmed minskning sker avrundas varmed minskning sker avrundas till närmaste lägre krontal. till närmaste lägre krontal. Ersättning enligt denna lag får dras in eller sättas ned, om den som är berättigad till ersättningen a)ådragit sig sjukdomen eller skadan vid uppsåtligt brott som han eller hon har dömts för genom dom som har vunnit laga kraft; b)vägrar att genomgå undersökning av läkare eller att följa läka- res föreskrifter; c)underlåter att ge in ett sådant läkarintyg eller en sådan försäk- ran som ska ges in till enligt 3 kap. 8 § eller vägrar ge in en särskild försäkran enligt tredje stycket eller ett utlåtande av arbetsgivaren enligt fjärde stycket samma paragraf; d) medvetet eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig eller vilse- ledande uppgift angående förhållande, som är av betydelse för rätten till ersättning. Vägrar en försäkrad utan gil- Vägrar en försäkrad utan gil- tig anledning att genomgå sådan tig anledning att genomgå sådan rehabilitering som avses i 3 kap. rehabilitering som avses i 3 kap. 7 b och 8 a §§, 7 kap. 3 b § eller 7 b och 8 a §§, 7 kap. 3 b § eller 22 kap. 4, 5 och 7 §§ eller delta 22 kap. 4, 5 och 7 §§ eller delta vid ett sådant avstämningsmöte vid ett sådant avstämningsmöte sjukpenning, sjukersättning eller sjukpenning, sjukersättning eller aktivitetsersättning helt eller del- sjukersättning till unga helt eller vis tills vidare förvägras honom eller henne, under förutsättning honom eller henne, under förut- att han eller hon erinrats om sättning att han eller hon erinrats om denna påföljd. Om någon som är berättigad till ersättning enligt denna lag i annat fall underlåter att lämna uppgifter i enlighet med vad som anges i 8 § eller vägrar att ta emot besök som anges där, får ersätt- ningen dras in eller sättas ned om omständigheterna motiverar det. 1.Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna ska dock tillämpas först för tid . 2.För en försäkrad som, med stöd av äldre bestämmelser i 7 kap. 1 § första och fjärde–femte styckena och 2 § samt 3 § i dess lydelse , beviljats aktivitetsersättning och vars rätt till ersättning upphör efter ikraftträdandet men före kan aktivitetsersättning beviljas för ytterligare en period , dock längst till och med . 3.Äldre bestämmelser om aktivitetsersättning gäller fortfarande beträffande aktivitetsersättning som avser tid före eller som avser en period som påbörjats före eller som beviljats med stöd av 2. lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag ska ha följande lydelse. Rätt till förlängt barnbidrag enligt 1 § har även elever i sär- skolan eller specialskolan och elever som deltar i motsvarande utbildning i en fristående skola som är statsunderstödd eller står under statlig tillsyn. Rätt till förlängt barnbidrag enligt 1 § har även elever under grundskoleutbildning i särskola eller specialskola och elever som deltar i motsvarande utbildning i en fristående skola som är stats- understödd eller står under statlig tillsyn. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande beträffande ersättning som avser tid före ikraftträdandet. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) att 3 kap. 11, 13 och 25 §§ ska ha följande lydelse. 11 § Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör a)4,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b)3,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c)2,av prisbasbeloppet vid studier på minst 50 procent men av heltid. Första stycket gäller bara om Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14–18 något annat inte följer av 13 § eller 20 §§. femte stycket, 14–18 eller 20 §§. Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studiebidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen med a)3,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b)2,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c)1,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Det högre bidragsbeloppet får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . En studerande som tidi- gare har fått det högre bidragsbeloppet för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till det högre beloppet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt skall gälla för att en studerande skall ha rätt till det högre bidragsbeloppet. Regeringen får föreskriva att det högre bidragsbeloppet får lämnas 1Senaste lydelse 2006:955. 2Senaste lydelse 2006:955. även för studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket, om det finns särskilda skäl. En studerande som på grund av funktionsnedsättning ännu inte har avslutat sin skolgång vid ingången av andra kalenderhalv- året det år då han eller hon fyller och som studerar vid läro- anstalt eller utbildning som avses i 2 kap. 2 § har, med den begränsning i tiden som följer av 8 §, rätt till studiebidrag med bidragsbelopp enligt första stycket skolgången varar. Om en studerande som avses i tredje stycket på grund av funk- tionsnedsättning inte förmår att bedriva studier på heltid ska utan hinder härav studiebidrag lämnas med belopp enligt första stycket a). Lämnas studiebidrag enligt tredje stycket lämnas inte studie- lån. eller tas emot för den tid för eller tas emot för den tid för 1. studiehjälp enligt 2 kap., 1. studiehjälp enligt 2 kap., 2. aktivitetsstöd eller utveck- 2. aktivitetsstöd eller utveck- lingsersättning för att delta i ett lingsersättning för att delta i ett 4. sjukersättning, 4. sjukersättning, ning till unga eller rehabili- (1962:381) om allmän försäk- (1962:381) om allmän försäk- – kortare studier om funk- – kortare studier om funk- – kortare studier på grund- – kortare studier på grund- skole- eller gymnasienivå som är skole- eller gymnasienivå som är med funktionshinder, och med funktionshinder, och – studier inom vuxenutbild- – studier inom vuxenutbild- streras av för kortare streras av för kortare studier i alfabetisering i samiska. studier i alfabetisering i samiska. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller full- gör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskar- nivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studie- finansiering som ska omfattas av detta stycke. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från bestäm- melserna i första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den äldre bestämmelsen i 25 § om samordning av studie- medel med aktivitetsersättning gäller fortfarande i fråga om sam- ordning avseende tid före ikraftträdandet och samordning av studiemedel med aktivitetsersättning som beviljats före ikraft- trädandet eller med stöd av punkt 2. övergångsbestämmelserna till lagen (2009:xxx) om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäk- ring. förordning om ändring i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2000:630) om sär- skilda insatser för personer med funktionshinder som medför ned- satt arbetsförmåga ska införas en ny paragraf, 36 b §, av följande lydelse. För en person, som fyllt 18 men inte , med en fysisk eller psykisk funktionsnedsättning som av kan antas medföra nedsatt arbets- förmåga får utan hinder av vad som sägs i 36 § tredje stycket en utvecklingsanställning kombineras med särskild stödperson för intro- duktion och uppföljning (). Särskilda skäl att förlänga en utvecklingsanställning enligt 36 § första stycket ska alltid anses före- ligga för den som avses i första stycket och som, vid sidan av ut- vecklingsanställningen, deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och uppbär aktivitetsstöd. Före- ligger sådana särskilda skäl kan utvecklingsanställningen förlängas under ytterligare perioder om vardera längst , dock längst till och med månaden före den då den enskilde fyller . Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 7 § i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program ska ha följande lydelse. En anvisning ska omfatta verksamhet under en bestämd tids- period. Tidsperioden får vara längst . –till prova-på-platser gälla under längst , –till arbetsmarknadsutbildning kunna gälla till dess målet med utbildningen uppnåtts, och –som gäller stöd till start av näringsverksamhet kunna förlängas, om det behövs på grund av sjukdom eller att myndighets tillstånd som behövs för verksamheten blivit försenat. För en person, som fyllt 18 men inte , med fysisk eller psykisk funktionsnedsättning som av kan antas medföra nedsatt arbets- förmåga får utan hinder av vad som sägs i första stycket en anvis- ning till arbetspraktik eller för- beredande insatser omfatta verk- samhet under längst tolv måna- der. Om det finns skäl till det kan anvisningen förlängas med ytter- ligare perioder. Varje sådan period får vara längst . En anvisning enligt tredje stycket får gälla längst till och med månaden före den då den enskilde fyller . 1 Senaste lydelse 2007:816. Yrkeskompetensbedömning ska pågå under längst . Denna förordning träder i kraft . Om en studerande i fall som avses i första stycket också får hel sjukersättning eller sjuk- ersättning till unga får inte någon form av studiehjälp lämnas. Till en studerande som får bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktions- hindrade elever i gymnasie- skolan får dock studiehjälp läm- nas i form av studiebidrag och extra tillägg.51 förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödsförordningen (2000:655) dels att 2 kap. 23 § ska ha följande lydelse, dels att avdelning A, A1 i bilagan till förordningen ska ha föl- jande lydelse. Om en studerandes uppehälle i annat fall än som anges i 22 § helt eller till väsentlig del bekostas av staten, en kommun eller ett landsting, får studiehjälp lämnas bara i form av studiebidrag och extra tillägg. Om en studerande i fall som avses i första stycket också får hel sjukersättning eller hel akti- vitetsersättning, får inte någon form av studiehjälp lämnas. Till en studerande som får bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktions- hindrade elever i gymnasie- skolan får dock studiehjälp läm- nas i form av studiebidrag och extra tillägg. 1 Senaste lydelse 2002:1109. Förteckning över de läroanstalter och utbildningar vid vilka studiestöd kan lämnas som motsvarar gymnasial vuxen- som motsvarar gymnasial vuxen- utbildning (komvux) utbildning (komvux) fråga om utbildningar för vilka fråga om utbildningar för vilka ställd under statlig tillsyn ställd under statlig tillsyn i fråga om utbildningar för vilka bidrag enligt 9 kap. 8 § skollagen Baccalaureate (IB) Baccalaureate (IB) vuxenutbildning, utom påbygg- vuxenutbildning, utom påbygg- 2 Senaste lydelse 2008:734. Liber , utbildning på gymnasial nivå samt utbildning för vuxna på grundskolenivå Lundsbergs skola, gymnasial utbildning vid riksinternatskola Lycée Français , utbildning på gymnasial nivå Humanistiska , gymnasial utbildning vid riksinternatskolan och inter- nationell gymnasial utbildning kommun, distans- undervisning på gymnasial nivå enligtförordningen (1992:1261) om distansundervisning på gymnasial nivå i Tyska skolan, utbildning på gymnasial nivå Liber , utbildning på gymnasial nivå samt utbildning för vuxna på grundskolenivå Lundsbergs skola, gymnasial utbildning vid riksinternatskola Lycée Français , utbildning på gymnasial nivå Humanistiska , gymnasial utbildning vid riksinternatskolan och inter- nationell gymnasial utbildning kommun, distans- undervisning på gymnasial nivå enligt förordningen (1992:1261) om distansundervisning på gymnasial nivå i Tyska skolan, utbildning på gymnasial nivå Vuxenutbildning för utveck- lingsstörda (särvux) 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelse i 2 kap. 23 § om samordning av studie- hjälp med hel aktivitetsersättning gäller fortfarande i fråga om samordning avseende tid före ikraftträdandet och samordning av studiehjälp med hel aktivitetsersättning som beviljats före ikraft- trädandet eller med stöd av punkt 2. övergångsbestämmelserna till lagen (2009:xxx) om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäk- ring. förordning om ändring i förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin Härigenom föreskrivs att 5 § förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin ska ha följande lydelse. En anvisning till jobb- och utvecklingsgarantin får göras för en person som 1.är arbetslös och anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen, har fått arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och har förbrukat i en ersättningsperiod samt inte kvalificerat sig för en ny period med arbetslöshetsersättning, eller 2.är ensamstående och, på grund av vårdnad eller umgänge, har egna barn boende helt eller delvis i sitt hem och har förbrukat under veckor som han eller hon utfört eller deklarerat deltidsarbete, eller 3.inte fått arbetslöshetsersättning enligt lagen om arbetslös- hetsförsäkring men under 18 sammanhängande månader varit arbetslös och anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen eller deltagit i arbetsmarknadspolitiska pro- gram, eller 4.har deltagit i jobbgarantin för ungdomar , om anvisningen sker direkt efter deltagandet i jobbgarantin, eller 5.dömts till fängelse och är beviljad vistelse utanför anstalt enligt 54 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt eller är vill- korligt frigiven men inte fullgjort av prövotiden, samt är arbetslös och anmäld hos den offentliga arbetsförmedlingen. För en person som avses i 36 b § första stycket förordningen (2000:630)om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga får en anvisning till jobb- och utvecklingsgarantin inte göras. 1 Senaste lydelse 2008:273. För den som omfattas av första stycket 1 eller 2, får en anvis- ning göras tidigast innan de 300 respektive i perioden med arbetslöshetsersättning har för- brukats. Avseende personer som omfattas av första stycket 1 gäller detta under förutsättning att personen då inte bedöms kvalificera sig för en ny period med arbetslöshetsersättning. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar Härigenom föreskrivs att 5 § förordningen (2007:813) om jobb- garanti för ungdomar ska ha följande lydelse. En anvisning till jobbgarantin för ungdomar får göras för en person som har fyllt 16 men inte , och 1.under en period om tre sammanhängande månader varit arbetslös och anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen, eller 2.dömts till fängelse och är beviljad vistelse utanför anstalt enligt 54 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt eller är vill- korligt frigiven men inte fullgjort av prövotiden, samt är arbetslös och anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. En person som arbetar mindre än sitt arbetsutbud får anvisas till garantin endast om han eller hon är berättigad till arbetslöshets- ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. som medför nedsatt arbetsförmåga får en anvisning till jobbgarantin för ungdomar inte göras. Denna förordning träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:274. För att den ändring som avskaffandet av aktivitetsersättningen och införandet av sjukersättningen till unga innebär ska kunna genomföras krävs följändringar i flera författningar. Dessa följd- ändringar torde, såvitt utredningen har kunnat konstatera, inte vara ändringar av annat slag än att ordet aktivitetsersättning byts ut mot sjukersättning eller att ordet aktivitetsersättning tas bort. Enligt utredningens uppfattning bör det vara möjligt att göra dessa följd- ändringar utan någon särskild beredningsåtgärd. 1.1Utredningens uppdrag och arbetsformer beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av aktivitetsersättningen. Det har gått och utredningen är klar. Trots de goda intentioner som motiverade införandet av aktivitets- ersättning har ersättningen kantats av problem. Tiden med ersättning skulle präglas av aktiviteter med vilka ungdomarna skulle utveckla sina fysiska och psykiska prestationsförmågor. skulle därmed en del ungdomar kunna lämna ersättningen för att träda in på arbetsmarknaden. Verkligheten har dock blivit en annan. Antalet som beviljas ersättningen är mycket högre än förväntat, medan antalet som lämnar är mycket lågt. Tiden med ersättning har inte präglats av aktiviteter. Få har någon form av aktivitet och ännu färre deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ungdomar med aktivitetsersättning har med andra ord fått mycket lite hjälp att ta sig ut på arbetsmarknaden. När den enskildes behov av försörjning väl är tryggad låter insatserna vänta på sig. Vi menar att dagens system präglas av en uppenbar brist på nödvändig brådska och ansvarstagande i de ungas omvärld. Utredningsuppdraget avser rätten till ersättning, insatser under tid med ersättning, samt frågan om delar av ersättningens syfte borde förändras. I korthet har utredningens uppgifter varit att: föreslå de anpassningar som krävs för att reglerna för aktivitets- ersättning ska stämma överens med de regler som sedan första gäller för sjukpenning och sjukersättning, överväga och, vid behov, föreslå förändringar i de regler som rör dels möjligheterna för försäkrade att delta i rehabilitering eller i aktiviteter, dels inriktningen på aktiviteterna i syfte att under- lätta återgång i arbete, föreslå förebyggande åtgärder i syfte att minska antalet beviljade aktivitetsersättningar, överväga om det finns skäl att finansiera unga funktionshindrades förlängda skolgång på annat sätt än genom aktivitetsersättning samt ta ställning till ersättningsnivån för aktivitetsersättning vid för- längd skolgång. I utredningsuppdraget har också ingått att kartlägga hur den nuva- rande aktivitetsersättningen fungerar vad avser de bakomliggande orsakerna till ersättningens branta antalsutveckling, samt studera hur pass effektiva aktiviteterna inom ramen för ersättningen är. En bärande princip för utredningsuppdraget har varit att regeringen vill få till stånd ett system som på bästa möjliga sätt tar tillvara arbetsförmågan hos ungdomar med funktionsnedsättningar. 1.3Så har vi arbetat Utredningen har på olika sätt sökt att skaffa sig en bred bild av aktivitetsersättningens funktion och återverkningar. Utredningen har inhämtat datamängder från och . Uppgifterna har avsett förhållanden för mot- tagare av aktivitetsersättning, exempelvis diagnosuppgifter, erfarenhet av arbetsmarknadspolitiska insatser, om de uppbär vissa andra ersätt- ningsformer från socialförsäkringen, utbildningsnivå och utbildnings- deltagande. Utredningen har till största del genomfört bearbetningen av uppgifterna på egen hand. har bistått utred- ningen med vissa bearbetningar. På tre orter i landet har utredningens sekretariat genomfört fokus- gruppsintervjuer med mottagare av aktivitetsersättning. Totalt har 11 ungdomar intervjuats, två pojkar och nio flickor. Deras åldrar har varit väl spridda inom aktivitetsersättningens åldersspann, 19 till . Syftet med intervjuerna har varit att bättre förstå vad ungdomarna själva tycker om ersättningen och hur olika insatser från samhället fungerar.