sou · GWB335 · 2009-01-01 00:00:00 — Därmed kunde även ett beslut om den fortsatta övergångsplanen föras upp på dagordningen så att övergången till digitala tv-sändningar i mark- nätet kunde inledas precis som planerat. Förhandlingar om kommissionens förslag När vi hade överlämnat vårt förslag till över- gångsplan, bereddes ärendet av regeringen och remitterades till berörda aktörer. De som yttrade sig över kommissionens förslag var följande: Radio- och , , , Pensionärernas Riksorganisa- tion, , , , samt TV4. Samtliga remissinstanser ställde sig i grunden positiva till vårt förslag och förordade ett snabbt beslut av regeringen. Nästan alla remissvar ställde sig positiva till en kontinuerlig övergång utan uppehåll . stanser (bl.a. SVT och TV4) ansåg dock att en av storstäderna, för att driva marknaden, borde läggas tidigare i övergångsplanen – dvs. I en skrivelse från SVT, UR, TV4 och redovisade bolagen två egna förslag till övergångsplan. I det ena försla- get följdes kommissionens förslag och i det andra hade flera områden flyttats till andra deletapper. pågick diskussioner mellan regeringen och TV4 om koncessionsavgiften. Detta ledde till att TV4 inte deltog i våra planeringsmöten. Inte förrän efter remiss- mötet som behandlade vårt förslag till övergångs- plan var TV4 åter en del av planeringsgruppen. Digital-tv-övergången etapp för etapp Stormasts placering och berörda kommuner , , , , , , , , Kisa, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Sala, , , , , , Kumla, , , , , , , , , , , , , , , , , 14.Borås, , , , , , , 15.Emmaboda, , , , , , , , , 17.Halmstad, , , , 19.Nässjö, , , , , 20.Skövde, , , , , , , , , , , , 24.Stockholm, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , 28.Tåsjö, , , 31.Östersund, , , , Åre, , , , , ETAPP 5 sep-okt 2007 , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Klippan, Kristian- stad, , , , , , , , , , , Regeringens beslut om övergångsplanen fattade regeringen beslut om den fortsatta övergångsplanen (se bilaga 4). Beslutet avvek något från kommissionens förslag – t.ex. hade etapp 3 minskats från femton till nio större sändarstationer så att sex större sändar- stationer istället ingick i etapp 2 respektive etapp 5. På detta sätt kunde hela etapp 3 förläggas till ett och samma datum efter riksdagsvalet och slippa konkurrera om uppmärksamheten med valinformationen. Regeringens beslut formulerades som ändringar i SVT:s, UR:s och TV4:s sändningstillstånd med tydliga start- och slutdatum för respektive etapp av digital-tv-övergången. Varje etapp utom etapp 3 hade indelats i deletapper. Från analoga till enbart digitala markbundna tv-sändningar Sändarstation(er) (3,) , , , , , , , , , , , , , , , , , (31,) Den stora skillnaden mellan vårt förslag och regeringens beslut var att hela etapp 3 förlades till ett och samma datum för att inte konkurrera med riksdagsvalet . Programbolagen hade rätt att sända textmedde- landen efter det att sändningsrätten i övrigt hade upphört. Beslutet erbjöd även en viss flexibilitet vid oförutsedda händelser. Vidareutveckling av övergångskonceptet från etapp 1 Det övergångskoncept som utformades inför etapp 1 vidareutvecklades och visade sig fung- era väl. Vi fortsatte att med Schema för övergång till enbart digitala sändningar Efter den egentliga övergångsdagen fortsatte SVT1 att sändas analogt i som en säkerhetsåtgärd för de hushåll som hade missat informationen. , , UR och TV4 diskutera specifika detaljer för övergångsdagarna. kunde ett modifierat övergångskoncept faststäl- las i en överenskommelse parterna emellan. Denna innebar att parterna gemensamt skulle kalla den dag när de analoga sändningarna av SVT2 upphörde för Övergångsdagen. Som regel skulle övergången äga rum . Som huvudprincip kom man även överens om att två analoga kanaler skulle upphöra på över- gångsdagen, medan en kanal (SVT1 eller TV4) skulle fortsätta att sändas analogt under ytterli- gare . När en kanals analoga sändningar hade upphört, skulle en textruta på kanalplatsen informera tittaren om övergången och hänvisa vidare till text-tv och webbplats. Textrutan skulle ligga kvar , men kunde kortas av exempelvis tekniska skäl. Inför varje etapp skulle parterna träffa närmare överenskommelser om hur övergången praktiskt skulle genomföras. – i samband med slutförandet av etapp 1 – gjordes ett tillägg till övergångskonceptet som ytterligare förbättrade förutsättningarna för tydlig information till allmän- heten. Parterna enades då slutligen om att det var SVT2 och TV4 som skulle vara först med att upphöra med analoga sändningar, medan SVT1 skulle sändas analogt till. Att det blev just SVT1 berodde på att kanalen oftast sändes i VHF-bandet, ett frekvensutrymme som inte skulle användas till digitala tv-sändningar när övergången väl hade genomförts. 1.2 Uppdraget att följa utbyggnaden av marknätet Ett av kommissionens uppdrag har varit att följa utbyggnaden av marknätet. Redan från början beslutade att SVT:s sändningar i det digitala marknätet skulle ha en täckning som motsvarade det tidigare analoga marknätet, dvs. av alla permanenta hushåll. Dessutom borde av befolkningen kunna ta emot sändningar från ytterligare minst en multiplex3. möjligheter att bygga ut det digitala marknätet till full täckning var en viktig förutsätt- ning för planeringsarbetet och själva övergången. Inte bara tekniken och logistiken var viktig, utan även kommunikationen kring hur och var sändar- 64 nätet byggts ut var av stor betydelse för allmän- hetens förståelse för digitaliseringen. Särskilt informationen var viktig eftersom en av drivkraf- terna för hushållen var att få tillgång till fler tv- kanaler. Digitala marknätet 2004 – utgångspunkt för utbyggnad krav på täckning i marknätet beslut innebar att SVT:s och UR:s digitala marksändningar skulle ha samma hushållstäckning som de analoga sändningarna, dvs. av de fasta hus- hållen i landet. Beslutet innehöll även ett önske- mål om att ytterligare en multiplex skulle ha minst täckning, vilket överensstämde med de krav på räckvidd som ingick i TV4:s analoga sändningstillstånd. För att nå täckning måste alla de 14 större sändarstationerna som fortfarande var enbart analoga byggas ut4. Även ca 15 mindre sändarstationer behövde digitalise- ras eller justeras för att mottagningsmöjligheterna skulle förbättras. För att SVT:s och UR:s sändning- ar efter digital-tv-övergången skulle kunna nå , beräknades att ca 5005 mindre sändar- stationer skulle behöva byggas ut med multiplex 1. Alla små sändarstationer skulle alltså inte behöva konverteras vid övergången eftersom samma täckningsgrad kunde fås med något färre sändar- stationer. Sändningarna i det svenska marknätet når en större andel av befolkningen än i många andra länder. Detta beror på politiska beslut som framför all motiveras av att SVT:s sändningar ska nå så stor del av befolkningen som möjligt samt att marknätet har en beredskapsfunktion. Därför har också Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) intresserat sig för kommissionens arbete och initierat studier i medieberedskap och hur sårbart skulle vara i samband med digital-tv-övergången. Framför allt har detta arbete rört informationen6. (Se kapitel 5.) 2003/04:118, bet. 2003/04:KU24, rskr. 2003/04:231. 4.Arvidsjaur, , , , , , , , , , , , och . 5.Av totalt 632 mindre analoga sändarstationer. 6.Se SPF:s slutrapport, . satte tidigt upp mål för utbyggnadsar- betet där man betonade vikten av att bygga ut nätet tillräckligt och på ett sådant sätt att tittaren märkte en signifikant förbättring av mottagning- en. Utgångspunkten var att hushåll med god analog mottagning i marknätet även skulle kunna ta emot digitala marksignaler av god kvalitet. valde också att i utbyggnadsarbetet prioritera sändarstationer i förhållande till när dessa berördes av övergången. Målet var att tittarna som möjligt före över- gången skulle få tillgång till parallella digitala sändningar. Inför respektive etapp inventerade de sändare och sändarstationer som omfattades av etappen och fattade beslut om vilka mindre sändarstationer som skulle konverteras eller avvecklas. I flera fall var det också aktuellt med investeringar i nya sändare och etablering av nya sändarstationer för att man skulle få så god täckning som möjligt till en rimlig kostnad. Målet var att denna detaljplanering skulle vara klar före respektive övergångsda- tum, varefter den kunde delges kommissionen samt SVT och TV4. interna omorgani- sation och ett omfattande arbete med fältstyrke- mätningar gjorde dock att detaljplanerna för Utbyggnaden av DTTV-näten i Befolkningstäckning (fast boende) Ett mindre antal av de ursprungligen 600 mindre sändarna (slavarna) behövs inte längre i det digitala marknätet och har därför avvecklats. etapp 2 presenterades relativt sent – en knapp månad före den första övergångsdagen. I övrigt har kommissionen fått slutlig inventering och planering före första övergångsdagen i respektive etapp. Dagarna efter genomförd övergång stannade kvar i området för att genomföra mätningar och verifiera god täckning. Även därefter har i enskilda områden med erkänt dåliga mottagningsförhållanden gjort kompletterande mätningar, vilket i några fall har lett till nya sändarstationer, (t.ex. på norra land, , och på ). Dessa löpande uppdateringar och anpassningar av marknätet har förbättrat täckningen. 66 De mindre sändarstationerna har normalt sett konverterats när respektive större sändarstation har konverterats. Några av de mindre sändarsta- tionerna (främst de som täcker in de sista för multiplex 1) har av kostnadsskäl dock inte konverterats förrän på själva övergångsdagen, clean cut. Detta har inneburit att dessa av hushållen inte har kunnat ta emot marksänd digital-tv före övergången. Utbyggnad etapp för etapp Utbyggnad av det digitala marknätet 2005 För att så många hushåll som möjligt skulle kunna ta emot digital marksänd tv före övergång- en, prioriterades de sändarstationer som ingick i etapp 1. Etapp 1 omfattade en större sändarstation per deletapp och dessutom nio mindre sändarstatio- ner. Av de tre områdena var det tekniskt mest komplicerade området. var det tekniskt minst komplicerade pga. pågående digitala parallellsändningar och att det inte fanns något behov av frekvensomläggningar. I etapp 1 etablerades två nya sändarstationer på – Bunge och – medan de två mindre sändarstationerna i och /Bomhus avvecklades. En ny digital mindre sändarstation etablerades också i /, som inte skulle komma att beröras av digital-tv-övergången förrän i etapp 2. På och i blev clean cut-lösningar nödvändiga för en7 respektive fyra8 mindre sändar- stationer. Två sändarstationer i dessa områden genomförde frekvensomflyttningar så att mottag- ningen för konsumenterna skulle förbättras. 8.Kungsberget, Lumsheden, Svartnäs och . 9.Utbyggnaden av det digitala marknätet – etableringen av nya sändare, konverteringen av befintliga sändare, clean cut-lösningar och frekvensomläggningar – framgår av bilaga 6. 10.Därefter har sändarstationen /byggts ut för att från sända multiplex 5. 2003/04:118, s. 6 samt mot 2009 så som den sammanfattats i broschyren Fri television i världsklass, s. uppnådde täckning i det digitala marknätet för multiplexerna 1–4. omfattade det digitala marknätet 53 av de 54 större sändarstationerna och ett trettiotal mindre sändarstationer. Multip- lex 5 kvarstod dock på en täckningsgrad på , vilket motsvarade tolv större och sex mindre sändarstationer9. innebar frekvensomläggningarna att SVT:s digitala sändningar flyttades till de låga frekvens- kanaler som tidigare användes för analoga sändningar, varför omflyttningarna i regel ge- nomfördes i samband med digital-tv-övergång- en. innebar omläggningen även att andra kanaler flyttade till frekvenser som var mindre utsatta för störningar. Frekvensomflyttningarna har varit betydelsefulla, framför allt för hushåll med gamla antenner och för områden där signalen av olika anledningar har svårare att nå fram, exempelvis på grund av kuperad terräng eller störningar från grannländer. Frekvensomflyttningarna har inneburit en klar förbättring av mottagningsförhållandena efter digital-tv-övergången. Mycket få hushåll i dessa områden – långt färre än som befarades – behöv- de byta antenn, vilket har bekräftats av våra uppföljande undersökningar. har dock omflyttningarna upplevts som en komplicerande faktor av hushållen eftersom de måste genomföra en s.k. ominstallation eller en kanalsökning. Utbyggnad av det digitala marknätet 2006 Utbyggnaden resulterade i en regional täckning på för SVT:s och UR:s sändningar i de områden där digital-tv-övergång- en genomförts. Det digitala marknätet omfattade samtliga 54 större sändarstatio- ner och 170 mindre sändarstationer. Även täck- ningen för multiplex 2 förbättrades något på ett regionalt plan eftersom många mindre sändar- stationer byggdes ut i samband med övergång- en. Det rörde sig om sändarstationer som tidigare endast rymt SVT:s och UR:s sändningar. Efter diskussioner mellan och byggdes dessa ut för att också omfatta multiplex 2 och därmed TV4:s sändningar. /07 fanns således multiplex 2 på samtliga stora sändarstationer och på 64 mindre sändar- stationer. lex 5 byggts ut till täckning. Framför allt tog 67 hänsyn till att okodade fri-tv-kanaler som endast fick sändas över vissa regionala områden skulle kunna tas emot inom hela de aktuella områdena. Multiplex 5 fanns således /07 på 21 större sändarstationer och 13 mindre sändarstationer10. Enligt ett avtal mellan SVT och Teracom11, skulle täckningen för SVT:s regionala digital-tv-sänd- ningar byggas ut för att möjliggöra mottagning av två regionala nyhetsprogram från varje större sändarstation. Förutom den nyhetssändning som riktade sig till det aktuella området, skulle tittarna alltså kunna ta emot ännu ett regionalt nyhetspro- gram som riktade sig till ett angränsande område. Det fanns således behov att bygga ut de digitala marksändningarna av SVT2, vilket påbörjades . /2006 kunde hushållen se två regionala nyhetsprogram från 25 större sändarstationer. Arbetet slutfördes därefter när resterande 29 större sändarstationer byggdes ut så att det var möjligt att ta emot två regionala nyhetssändningar. Möjligheten att välja regionalt nyhetsprogram förutsatte dock att tittaren genomförde den nödvändiga ominstallationen och kanalsökningen. Utbyggnad och den nya, sjätte multiplexen Som ett led i TV-samarbetet mellan och har en finsk TV-kanal, TV , sänts analogt över . Många hushåll vände sig till kommissionen med frågor om vad 68 som skulle ske med dessa sändningar i samband med digital-TV-övergången i . Frågan fick sin lösning när regeringen beviljade Sverigefinska Riksför- bundet tillstånd att sända TV i det digitala marknätet efter digital-tv-övergången. Sändning- arna krävde en ny multiplex som också sänds från sändarna i och . Återstå- ende kapacitet i multiplexen har använts för att utveckla och pröva nya digitala tjänster. I och med det beviljade tillståndet fick sändningarna av TV större täckning än de haft i det analoga marknätet eftersom hela nu täcks av den aktuella multiplexen. Arbetet påbörjades med de sändarstationer som ingick i etapp 5 och som skulle byggas ut i samband med digital-tv-övergången. Enligt tidsplanen ska detta arbete vara slutfört . Efter genomförd övergång kommer täckningen för multiplexerna 2-4 att ligga på . Marknaden och utvecklingen –2007 För kommissionen har bevakningen av digital-tv- marknadens utveckling varit en viktig del av upp- draget. Bevakningen har bl.a. omfattat utvecklingen av nya tekniska lösningar konkurrensen mellan producenter och leverantörer av mottagarutrustning prisutvecklingen för olika mottagare En viktig utgångspunkt för arbetet har varit att infor- mera producenter och leverantörer om konsumen- ternas behov. Marknaden för mottagarutrustningen har utveck- lats snabbt, både när det gäller priser och tek- niska lösningar. Exempelvis fanns redan inför den första övergången en digitalbox för marknätet att köpa för . Allt fler digitalboxar med dubbla mottagare (som möjliggör inspelning på en kanal som man tittar på en annan) har efter hand lanserats. Som en introduktion till avsnittet om marknadsutvecklingen följer nedan en översikt av de olika tekniska plattformarna för tv-sändningar i . MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 I finns drygt 4 miljoner hushåll med någon tv-mottagning. Tillsammans beräknas dessa ha drygt nio miljoner tv-apparater som tar emot tv- sändningar via de fyra tekniska plattformarna bredband eller s.k. IPTV. Sändningarna på respektive plattform kunde fram till respektive distributionsforms digitalisering vara antingen analoga eller digitala. 70 alltid varit digitalt. – innan över- gången hade inletts – tog hushållen emot tv- sändningar enligt denna distributionsfördelning: via marknätet (av dessa var redan digitala)12 via s.k. SMATV-nät (mindre kabelnät). Analog Analog kabel mark Den andel hushåll som faktiskt riskerade att få svart i rutan var , men även bland övriga hushåll var kunskapen om hur man tittade på tv så begränsad att alla hushåll måste informeras. Det fanns även ett stort antal tittare som hade en annan plattform för sin första tv men utnyttjade marknätet för andra tv-mottagare i huset eller i sitt fritidsboende. 12.Mediavisions Digital-tv tracking, . Mediavision är ett oberoende analysföretag inom digitala medier och TV. Tv-sändningarna tas emot via centralantenn (marknätet), kompletterat med mottagning via satellit (betal-tv). Sändning- arna vidaresänds sedan från en huvudcentral ut till hushållen i ett mindre kabel-tv-nät som kan omfatta en samfällighet eller enskilda flerbostadshus. Fastighetsägaren är nätinnehavare/operatör. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Distributionsplatformarnas andel, riket Q4 2007 (hushållens egen uppfattning) Marknadsandelarna mellan de olika tekniska plattformarna är i princip desamma som före övergången. Observera att grafen visar hushållens egen uppfattning och att de som anger analog marknad i realiteten inte kan ha detta. /05 hade ungefär hälften av drygt 4 miljoner tv-hushåll tillgång till kabel-tv. träffar fastighetsägare avtal med en kabeloperatör som äger eller förfogar över kabelnätet och därmed avgör vilka kanaler som ska erbjudas hushållen som är anslutna. Kabel- operatören är dock alltid skyldig att utan kostnad för hushållet distribuera vissa kanaler inom ramen för vidaresändningsplikten. De som tar emot tv via kabel har i allmänhet, utöver de s.k. must carry-kanalerna, tillgång till ett grundpaket med ett antal av de största tv-kanalerna. Om den enskilda konsumenten har valt ett utökat utbud finns förstås fler kanaler att tillgå. De största kabeloperatörerna är Com Hem (som har förvärvat Tele2 (tidigare Tele2 Vision/Kabelvision) Av dessa är Com Hem störst (ca 1,7 miljoner anslutna hushåll ). Vid sidan av de stora kabel-tv-företagen finns många mindre kabelnät, s.k. SMATV-nät13 som omfattar enskilda flerbostadshus, ett antal radhus eller ett villaområde. I ett SMATV-nät är fastighetsägaren eller samfälligheten själv operatör och därmed ansvarig för övriga erbjudna programpaket och för att vidaresändningsplikten efterlevs. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Digital-tv via kabel var fortfarande ovanlig när kommissionen inledde sin verksamhet. Även om Com Hem, UPC och erbjöd sina abonnenter digital-tv, beräknades av alla kabelhushåll ha skaffat en digital-tv-mottagare för kabel-tv-sändningar. (Källa: Mediavision, estimat Q4 2004.) Marksänd tv – tv via vanlig antenn Marknätet ägs och drivs av och sänd- ningarna tas emot med en takantenn eller en inomhusantenn. Distributionen sker på uppdrag av respektive programföretag och olika krav på täckning framgår av de respektive sändningstill- stånd som beviljats av regeringen. I har sändningar med digital teknik förekommit i marknätet . Andel digital och analog kabel, riket Q4 2007 (hushållens egen uppfattning) Andelen digitala hushåll ökar stadigt och bör ses mot bakgrund av den allmänna uppmärksamheten kring olika lösningar för digital-tv. Det digitala marknätet består av fem sändarnät, s.k. multiplexer. Av dessa når första multiplexen av de fast boende hushållen i , multiplex 2–4 och multiplex 5 av hushållen. Räckvidden på multiplexerna har successivt byggts ut. Varje multiplex kan rymma upp till sju olika programtjänster beroende på typ av programinnehåll och komprimering. SVT, UR och vissa andra programföretag måste enligt sina respektive sändningstillstånd sändas okrypterade, dvs. Övriga programföre- tag med tillstånd att sända i det digitala marknätet kan välja att sända okrypterat eller krypterat (som betalkanaler). Den som vill se betal-tv- kanaler måste ha en digitalbox med kortplats och teckna ett abonnemang med Boxer som är den enda operatören i det digitala marknätet. Kanalutbud i det digitala marknätet Kanal /The Voice (Kanal Lokal) Källa: , . Antalet tillgängliga kanaler i det digitala marknätet är väsentligt fler än i det analoga. Efter fördelningen av de nya sändningstillstånden ökade antalet fria kanaler i marknätet till drygt tio stycken. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Satellitplattform – tv via parabol När det gäller satellitsändningar till enskilda abonnenter14 finns två huvudaktörer (eller opera- törer) på den svenska marknaden: och Viasat, varav har något fler abonnenter i Norden15. All satellitdistribution via dessa båda operatörer har varit digital och samtliga abonnenter har sedan denna tidpunkt varit tvungna att skaffa digital-tv- mottagare för satellitsändningar, DVB-S-stan- dard. Det förekommer dock fortfarande analog satellitmottagning, i huvudsak till hushåll som tar emot så kallad hemlands-tv. Både och Viasat erbjuder betal-tv-kanaler, radiokanaler och interaktiva tjänster (pay-per-view och elek- tronisk programguide, EPG) inom ramen för ett abonnemang. En konkurrensmässig nackdel för satellitplattfor- men i förhållande till andra tekniska distributions- former var att och Viasat valde att distribuera vissa tv-kanaler exklusivt. Detta medförde att TV3 och Kanal inte nådde samtliga satellithushåll utan endast till dem som endera valt Viasat (TV3) eller (Kanal ). kom emellertid de båda satellitoperatörerna överens om att släppa kravet på kanalexklusivitet. Även hushåll som är anslutna till SMATV-nät tar emot satellitsändningar, men det sker indirekt. Sändningarna (som i sådana nät kan vara ett komplement till marknätets sändningar) tas emot i en huvudcentral där digitala signaler omvandlas till analoga för att sedan vidarebefordras till hushållen. I detta fall är det fastighetsägaren eller samfälligheten som väljer vilka satellitsända kanaler som ska tillhandahållas i nätet. Man träffar sedan avtal med () eller (som är innehållsleverantör till SMATV-nät). Få hushåll tog emot tv via bredband, s.k. IPTV, när vi inledde vårt arbete 2004, men plattformen har växt stadigt i takt med digital-tv-övergången. Denna plattform har varit enbart digital sedan introduktionen. En av orsakerna är att allt fler hushåll ansluts till bredband via t.ex. stadsnäten som byggts ut i betydande omfattning. Bland de större operatörerna märks Utbudet av tv-kanaler varierar beroende på operatör men som regel ingår samtliga stora tv-kanaler. 14.Så kallad DTH, Direct-To-Home 15.Radio- och : Medieutveckling , s. 62. 16.Statistik från MMS 2004. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Tittarsiffror – nischtittandet ökar med digitaliseringen hade av de svenska hushållen tillgång till andra kanaler än SVT och TV416. Denna andel har successivt ökat i takt med digital-tv-övergången och redovisar undersökningsföretaget inte längre flerkanalshushållen separat. Tv-tittandet präglades 2004 av de fem största tv-kanalerna SVT1, SVT2, TV4, TV3 och Kanal , som tillsam- mans hade en tittartidsandel om . Övriga delades av ett 30-tal kanaler, s.k. nischka- naler för film, sport och livsstil (t.ex. TV4 Plus och TV6). I takt med att allt fler konsumenter har fått tillgång till ett större antal kanaler har tittandet på Big Five minskat, och i synnerhet på public service-kanalerna.