sou · GXB312 · 2009-02-26 00:00:00 — Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 3 Senaste lydelse 2007:1387. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483) ska ha följande lydelse. 1.den som är skyldig att göra skatteavdrag enligt 5 kap. eller betala arbetsgivaravgifter, 2.den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200), med undantag av en sådan mervärdesskattegrupp som avses i 6 a kap. 1 § mervärdesskattelagen och av den som är skattskyldig endast på grund av förvärv av sådana varor som anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 nämnda lag, 3.den som är grupphuvudman, 4.den som har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt enligt 10 kap. 9–13 §§ mervärdesskattelagen, 5.den som gör sådant gemenskapsinternt förvärv som är undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 30 d § första stycket mervärdesskattelagen, 6.den som är skattskyldig och redovisningsskyldig enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, och 7.den som är skattskyldig enligt a)lagen (1972:820) om skatt på spel, b)4 § första stycket 1 lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, c)lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, d)lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., e)lagen (1991:1482) om lotteriskatt, f)10, 13 eller 15 § eller 16 § första stycket eller 38 § 1 lagen (1994:1563) om tobaksskatt, g)9, 12, 14 eller 15 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 4 Senaste lydelse 2007:462. h) 4 kap. 3, 6, 8 eller 9 §, 12 § h) 4 kap. 3, 6, 8 eller 9 § eller första stycket 1 eller 14 § eller 12 § första stycket 1 eller 11 11 kap. 5 § första stycket 1 eller kap. 5 § första stycket 1 eller 2 2 lagen (1994:1776) om skatt på lagen (1994:1776) om skatt på i)lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, j)lagen (1999:673) om skatt på avfall, k)lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, eller l)lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m. Om skatt skall betalas enligt 23 kap. 3 c eller 3 d § av ett ombud för en generalrepresentation eller av en skatterepresentant för en utländsk försäkringsgivare, skall ombudet respektive representanten registreras i stället för försäkringsgivaren. Om skatt ska betalas enligt 23 kap. 3 c eller 3 d § av ett ombud för en generalrepresentation eller av en skatterepresentant för en utländsk försäkringsgivare, ska ombudet respektive representanten registreras i stället för försäkringsgivaren. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Enligt kommittédirektivet (Dir. 2008:1) har utredaren att förutsättningslöst analysera den s.k. avfallsförbränningsskatten. Mer specifikt åligger det utredaren att analysera om avfallsförbränningsskatten är ett samhällsekonomiskt lämpligt energi- och miljöpolitiskt styrmedel och om skatten på ett kostnadseffektivt sätt styr mot de avfalls-, energi- och klimatpolitiska målen, och om så inte är fallet föreslå ändringar av skatten. Vidare åligger det utredaren att utreda om det finns andra styrmedel som på ett kostnadseffektivt sätt styr mot nämnda mål och om sådana styrmedel kan användas i stället för eller i kombination med en reformerad avfallsförbränningsskatt. Om analysen visar att en avfallsförbränningsskatt inte på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till de nämnda målen, står det utredaren fritt att föreslå att skatten ska avskaffas. Om utredaren föreslår att skatten sänks eller avskaffas ska utredaren lämna förslag till finansiering av det inkomstbortfall som då orsakas. Utredaren ska lämna de förslag till författningsreglering som övervägandena ger upphov till. Utredaren ska beakta förslagets konsekvenser för näringslivet och utforma förslaget så att företagens administrativa kostnader kan hållas så låga som möjligt. Utredningsarbetet ska i sin analys av ekonomiska styrmedel utgå från följande förutsättningar: Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel ska utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och med hänsyn till medborgarnas förutsättningar (jfr prop. 2007/08:1, volym 1, s. 40 f.). Miljö- och energimålsättningar ska nås till en så låg kostnad för samhället som möjligt, det vill säga, kostnadseffektivitet ska uppnås. Kostnaderna för att uppnå ett mål ska relateras till miljönyttan (i form av minskade skadekostnader). Så länge åtgärdens marginalnytta överstiger dess marginalkostnad är den samhällsekonomiskt motiverad. Vid den slutliga utformningen ska även icke-ekonomiska förutsättningar vägas in som exempelvis: De nationella miljökvalitetsmålen (framför allt Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö och God bebyggd miljö). allmänna hänsynsregler (försiktighetsprincipen, principen om att förorenaren ska betala och produktvalsregeln). Revideringen av ramdirektivet om avfall (2006/12/EG). Gemenskapsrättens regler om statsstöd, särskilt Gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till skydd för miljön. för marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden. Eventuella relevanta förändringar i energiskattedirektivet (2003/96/EG). Utredaren ska även följa det arbete som pågår inom med syfte att föreslå vissa ändringar av de ekonomiska styrmedlen så att de utformas på ett sätt som förbättrar effektiviteten av den förda miljö- och energipolitiken (prop. 2007/08:1, volym 1, s. 120). Vidare ska tidigare utredningsinsatser samt deras remissyttranden beaktas såsom: Skatt på avfall – och (SOU 2002:9). – beskattning av avfall som förbränns (SOU 2005:23). Utredningen bedrivs i form av en enmansutredning med en expertgrupp knuten till utredningsarbetet. Expertgruppen består av representanter från berörda departement, myndigheter och branschorganisationer. Utredningsarbetet har bedrivits på sedvanligt vis. Utredningen i sin helhet har haft 7 sammanträden där följande experter ingått: (Svensk Fjärrvärme) Under arbetets gång har ordförande och sekretariat haft kontakter med branschorganisationerna Avfall , Svensk Fjärrvärme, (), Återvinningsindustrierna, företaget i samt Cementa. (IVL), (Vafab Miljö) och (i ) har varit föredragshållare vid olika expertgruppsmöten. Utredningsarbetet presenterades vid . Avfallsförbränningsskatten ska generellt sett gynna den avfallshantering som är miljömässigt och samhällsekonomiskt fördelaktig (Beskattning av visst hushållsavfall som förbränns, m.m. Prop. 2005/06:125 s. 35). På samma sida sägs att avfallsförbränning med energiutvinning är en metod för att hantera sådant avfall som inte lämpar sig för materialåtervinning eller biologisk behandling. I korthet avser avfallsförbränningsskatten att styra mot de avfalls-, klimat- och energipolitiska målen som bl.a. syftar till att öka materialåtervinningen, minska koldioxidutsläppen och öka kraftvärmeproduktionen. Dessutom åsyftas konkurrensneutralitet mellan avfallsbränslet och andra fossila bränslen som beskattas enligt Lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). 2.2Redogörelse av relevanta politiska mål har antagit 16 mål för miljökvaliteten inom olika områden, de s.k. miljökvalitetsmålen.1 Miljökvalitetsmålen syftar till att: den biologiska mångfalden och naturmiljön Ta till vara kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183 och prop. 2004/05:50, bet. 2005/06:MJU3, rskr.2005/06:48–49. Bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga Trygga en god hushållning med naturresurserna. Målen beskriver den kvalitet och det tillstånd för miljö, natur- och kulturresurser som är ekologiskt hållbara på lång sikt. Regeringen har inrättat ett Miljömålsråd2 som ansvarar för uppföljning av miljökvalitetsmålen. Med avseende på avfallsförbränningsskatten är i huvudsak följande miljökvalitetsmål av intresse: Halten av växthusgaser i atmosfären ska, i enlighet med för klimatförändringar, stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör, enligt beslut, i ett generationsperspektiv innebära bland annat följande: Halterna av ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bakgrundsnivåerna. Halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll och deras påverkan på ekosystemen försumbar. All fisk i hav, sjöar och vattendrag är tjänlig som människoföda med avseende på innehållet av naturfrämmande ämnen. Den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö för särskilt farliga ämnen är nära noll och för övriga kemiska ämnen inte skadliga för människor. Förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. 2 En sammanställning av vilka organisationer och personer som ingår i finns på . Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en lokalt och globalt god miljö. Natur- och kulturvärden ska tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. har fastställt att arbetet med att nå de 16 miljökvalitetsmålen ska koncentreras i tre strategier (): En strategi för effektivare energianvändning och transporter – för att minska utsläppen från energi- och transportsektorerna. En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp som innefattar ett miljöorienterat produktval – för att skapa energi – och materialsnåla kretslopp och för att minska de diffusa utsläppen av miljögifter. En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö – för ökad hänsyn till biologisk mångfald, kulturmiljö och människors hälsa, för god hushållning med mark och vatten, miljöanpassad fysisk planering och hållbar bebyggelsestruktur. EU:s energi- och klimatpaket Vid Europeiska rådets möte fattades beslut om en integrerad klimat- och energipolitik. I centrum för beslutet stod ett övergripande klimatmål om att minska unionens utsläpp av växthusgaser till 2020. antog också ett mål om att av totala energianvändningen i EU ska baseras på förnybara energikällor 2020. En viktig bevekelsegrund för målet var ökad försörjningstrygghet. Vid toppmötet fattades även beslut om bindande mål om förnybar energi i transporter och om ett icke bindande mål om energieffektivisering till 2020. presenterade kommissionen sitt energi- och klimatpaket som bl.a. innehåller följande fyra förslag: Ändring av Direktiv /87/EC i avsikt att förbättra och utvidga EU:s system för handel med utsläppsrätter, beslut om medlemsstaternas åtaganden och interna ansvarsfördelning rörande utsläppsminskningar av växthusgaser för att möta gemenskapens åtaganden , direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, direktiv om lagring och avskiljning av koldioxid En preliminär överenskommelse om de fyra rättsakterna nåddes vid den 11–. gav vid omröstning i plenum stöd till överenskommelsen om klimat- och energipaketet . överlämnade Klimatberedningen sitt slutbetänkande Svensk klimatpolitik (SOU 2008:24). I slutbetänkandet presenterades revideringsförslag för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som har remissbehandlas, och regeringen avser lägga fram en klimatproposition . Regeringen skriver i budgetpropositionen 2008/09:1 (s. 15) att utgångspunkten för regeringens klimatarbete är regerings- och statschefernas beslut om utsläppsminskningar inom EU och att ska minska utsläppen enligt sin andel av EU:s åtagande. Regeringen väntas presentera en klimat- och energiproposition med förslag som bidrar till att uppfyller sin del av EU:s klimat- och energipolitiska mål och att ska vara ledande i det internationella klimatarbetet. Särskilt om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har som delmål (delmål 5) att den totala mängden genererat avfall inte ska öka, och den resurs som avfall utgör ska tas till vara i så hög grad som möjligt som påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. Särskilt gäller att: 1.Mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall ska minska med räknat års nivå. 2.Senast år 2010 ska av hushållsavfallet återvinnas genom materialåtervinning, inklusive biologisk behandling. 3.Senast år 2010 ska av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök och butiker återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser källsorterat matavfall till såväl hemkompostering som central behandling. 4.Senast år 2010 ska matavfall och därmed jämförligt avfall från livsmedelsindustrier m.m. återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser sådant avfall som förekommer utan att vara blandat med annat avfall och är av en sådan kvalitet att det är lämpligt att efter behandling återföra till växtodling. 5.Senast år 2015 ska av fosforföreningarna i avlopp återföras till produktiv mark, varav minst hälften bör återföras till . Principhierarkin för avfallshantering beskrivs i propositionen Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117). Den s.k. avfallshierarkin bygger på en Europeisk samsyn (se vidare avsnitt 3.1.1). Avsikten är att i första hand minska uppkomsten av avfall genom förändrade konsumtions- och produktionsmönster. I andra hand ska avfallet tas tillvara i så hög grad som möjligt. Detta sker genom avfallshantering och ska uppfattas som tredimensionellt: återanvändning, återvinning och tillvaratagande av energi. Återvinningsåtgärder rangordnas, varvid materialåtervinning prioriteras framför energiåtervinning när detta efter en helhetsbedömning är miljömässigt motiverat. Deponering som inte kan undvikas ska ske så att avfallet behandlas och elimineras utan fara. Avfallshierarkin illustrerar att avfall kan utgöra både en resurs och ett miljöproblem. Figur 1: Principhierarkin för avfallshantering Avfallsförbränning med energiutvinning är en metod för att hantera sådant avfall som varken lämpar sig för materialåtervinning eller biologisk behandling. Avfall som förbränns bör vara väl sorterat, karakteriserat och kontrollerat. Farligt avfall bör inte föras till förbränning blandat med annat avfall. Vidare bör avfall som lämpar sig för materialåtervinning, biologisk behandling eller som inte är brännbart vara utsorterat. beslutade regeringen förordningen (2002:1060) om avfallsförbränning som utgår från och rådets direktiv /76/EG om förbränning av avfall (EGT L332, 28.12.2000, s.91). De svenska energipolitiska målen redovisas i Budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 21). Målen syftar till att skapa en trygg, effektiv och miljöanpassad energiförsörjning. Mer specifikt anges att den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Utöver den mer övergripande energipolitiska målsättningen finns det generella energimarknadspolitiska mål och konkreta kvantitativa målsättningar inom vissa områden. Det elmarknadspolitiska målet som beskrivs i Budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 21, s. 18) är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Målet omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i . Detta innebär en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Även ett generellt värmemarknadspolitiskt mål ställs upp i Budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 21, s. 26). Där anges att målet är att energipolitiken ska utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi – värme, bränslen och drivmedel – till rimliga priser. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Vidare framgår det i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, s. 139) att det är angeläget att de ekonomiska styrmedlen utformas på ett sådant sätt att framtida investeringar i högeffektiv kraftvärmeproduktion främjas, i syfte att säkerställa en tillräcklig omfattning av svensk elproduktion. Målet är att energin ska användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurser. Stränga krav ska ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid energiomvandling och vid utveckling av all energiteknik. har beslutat ett vägledande nationellt mål som innebär att energibesparingen ska vara av det årliga energianvändningsgenomsnittet 2001–2005. Därutöver finns, som ett delmål under Miljökvalitetsmål 15 (God bebyggd miljö), ett nationellt mål som innebär att den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler ska minska och i förhållande till användningen . föreslår i sitt slutbetänkande (Vägen till ett energieffektivare , SOU 2008:110), som presenterades , att antar ett nationellt energieffektiviseringsmål, som innebär att slutlig energi respektive primär energi ska sparas genom energieffektiviseringsåtgärder . Det motsvarar slutanvänd energi respektive primär energi. Ett mellanliggande mål för bör enligt energieffektiviseringsutredningens bedömning fastställas till slutlig energi respektive primär energi. Det motsvarar slutanvänd energi respektive primär energi. Båda dessa mål ska ses i förhållande till den genomsnittliga energianvändningen –2005. Dessa förslag har remissbehandlats och bereds inom . Målet för förnybar el inom ramen för elcertifikatsystemet innebär en ökning med till 2016 jämfört med nivå. Direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (se avsnitt 3.2.2) ställer bindande krav på att ska uppnå en andel om förnybar energi . För vindkraft har satt upp ett planeringsmål på till 2015. Planeringsmålet syftar till att skapa förutsättningar för en framtida utbyggnad. har avrapporterat ett regeringsuppdrag rörande nytt planeringsmål för vindkraft som innebär att målet höjs till till 2020. Förslaget har remissbehandlats och remissinstanserna var övervägande positiva. Förslaget bereds inom . Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i gäller att denna skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. ska användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel uppgå till . Direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ställer bindande krav på att ska uppnå en andel om förnybar energi i transporter . 2.2.5Sammanställning av politiska mål och dess måluppfyllelse I rapporten – nu är det bråttom: utvärdering av miljömål 2008 utvärderar miljömålen med tillhörande delmål. Delmålet som preciseras under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö om att den totala mängden genererat avfall inte ska öka och att avfall ska tas till vara för materialåtervinning i så hög grad som möjligt har haft en varierande måluppfyllelse. bedömer att de delar som gäller att minskad deponering och ökad materialåtervinning av hushållsavfall har uppnåtts eller troligen kommer att nås. Däremot blir målet att den totala mängden genererat avfall inte ska öka mycket svårt att nå, liksom målen om återvinning av matavfall och återföring av fosfor. Sammantaget bedömer ändå att delmålet är möjligt att nå om ytterligare, kraftfulla åtgärder sätts in. Vidare bedömer att delmålen om avfall revideras och får målår 2015. Ett delmål till Begränsad klimatpåverkan anger att de svenska utsläppen av växthusgaser ska, som ett medelvärde för perioden –2012, vara lägre än utsläppen . bedömer att delmålet om utsläpp av växthusgaser är möjligt att nå inom tidsramen utan ytterligare åtgärder. Den senaste prognosen 2010 pekar på att dessa då har minskat med räknat års nivå. Bedömningen är också att åtagande enligt Kyotoprotokollet, där även vissa utsläpp och upptag från markanvändning ingår, kommer att nås med god marginal. Ett delmål i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö stipulerar att fram ska förekomsten och användningen av kemiska ämnen som försvårar återvinning av material minska. bedömer att detta delmål inte kan nås inom den stipulerade tidsramen. bedömer i sitt delbetänkande (Ett energieffektivare , SOU 2008:25) att effekterna av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel för energieffektivisering leder till en energibesparing som motsvarar av det årliga energianvändningsgenomsnittet 2001–2005. Användningen av förnybar energi ökar i alla sektorer. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning uppgick till . Inom elcertifikatsystemet producerades förnybar el , vilket är i takt med målsättning om ökning med . Andelen biodrivmedel för vägtransporter uppgick till . Miljökvalitetsmålen Levande skogar och Ett rikt odlingslandskap har betydelse för energiutvinningen av avfall genom att påverka relativpriset mellan avfall och olika kategorier biomassa, som i många fall utgör substitut till varandra. Delmål till Levande skogar är att ytterligare skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion och att mängden död ved, arealen äldre lövrik skog och gammal skog ska bevaras och förstärkas . Ett delmål till Ett rikt odlingslandskap är att arealen hävdad ängsmark ska utökas med och arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna ska utökas med . Som en konsekvens kommer avfall, relativt olika fasta biobränslen, att bli billigare vilket torde öka dess användning som bränsle. 3Styrdokument och tidigare utredningsresultat Många av de svenska avfallspolitiska målen styrs av målsättningar och ambitioner som fastställts i EU:s ramdirektiv för avfall (2008/98/EG). Ramdirektivet sammanfogar det tidigare ramdirektivet för avfall (2006/12/EG)1, direktivet om farligt avfall (91/689/EEG) och direktivet om omhändertagande av spillolja (75/439/EEG) som därför upphör att gälla. Medlemsstaterna har på sig att införa de nya bestämmelserna i nationell lagstiftning. I det tidigare direktivet för avfall (2006/12/EG) fastställs de rättsliga ramarna för hantering av avfall i gemenskapen. Där definieras centrala begrepp som avfall, återvinning och bortskaffande och dessutom fastställs grundläggande krav för hantering av avfall, i synnerhet skyldigheten för en verksamhetsutövare som hanterar avfall att inneha ett tillstånd eller vara registrerad och skyldigheten för medlemsstaterna att utarbeta avfallsplaner. Det fastställer även en rad viktiga principer, såsom skyldigheten att hantera avfall på ett sådant sätt att det inte har någon negativ inverkan på miljön och människors hälsa, uppmuntran att tillämpa avfallshierarkin och principen att förorenaren ska betala, dvs. ett krav att innehavaren eller tidigare innehavare av avfall eller tillverkarna av den produkt från vilken avfallet härrör ska bära kostnaderna för att det bortskaffas. I fråga om syftet och tillämpningsområde med det nya ramdirektivet för avfall anges: 1 EUT L 114 27.4.2006 Styrdokument och tidigare utredningsresultat direktivet fastställer åtgärder som syftar till att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska de negativa följderna av generering och hantering av avfall samt minska resursanvändningens allmänna påverkan och få till stånd en effektivisering av denna användning. Förenklat innehåller det nya ramdirektivet för avfall (2008/98/EG) följande reviderade och nya delar: Definitioner och omfattning av direktivet. Avfallshierarkin och bestämmelser som styr mot den. Hantering av avfall inklusive tillstånd. Planering av avfallshanteringen. Administrativa krav kring rapportering, inspektioner och översyn.