sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — Myndig- hetspersoner som har blivit fler och med större makt har numer tillträde till ett privatliv som blivit allt mindre avskilt. förklarar vidare att genom att använda du eller ni blir också mottagaren synlig i texten. (1988:33) konstaterar metaforiskt [] att makten har bytt ansikte och ler istället för att som tidigare ha rynkat ögonbrynen. (1988:108) menar att myndigheternas personal också kan ha påverkats av utvecklingen och med det deras syn på sig själva, sina uppgifter och inte minst synen på medborgaren. Hon refererar till otill- räckliga ord som storebrorsideologi och förmynderi, eftersom de enligt henne inte fångar in den ömsinthet som dagens makt- havare visar och hänvisar till förälderism som ett mer passande ut- tryck. Resultatet av detta förklarar är att statens själv- klara ställning i dagens samhälle inte behöver markera sin auktor- itet med hjälp av ett maktspråk. I en undersökning av 112 broschyrer från där (1988:114) studerar hur bruket av tilltalsord har förändrats , redovisar hon att hade mer än hälften av broschyrerna det kanslispråkliga draget att und- vika tilltal och efter 1970 saknar bara en femtedel av broschyrerna tilltalspronomen. Att du förekommer i de tidiga försäkrings- broschyrerna kan tolkas utifrån dess historia: är en ung institution som vuxit fram ur frivilliga organisationer med rötter i folkrörelse och arbetarrörelse, och där var du ett vedertaget tilltalsord (1988:15). Informalitet är således inte en formlöshet, utan hävdandet av nya former i opposition till det gamla etablerade. forskning kring ämnet ordförståelse har bland annat utförts av och och redovisas i boken (1978). I deras undersökning, som skedde 1971, 1974 och 1975, mäts hur informanter uppfattar ord när de läser eller hör dem. De undersökta orden är cirka 700 i antalet och är för tiden aktuella i sociala, vardagsekonomiska, politiska och fackliga samman- hang. Ord som bland annat förekommer i studien är handräckning, kungörelse, vederhäftig och genmäle. De tillfrågade är runt 700 del- tagare i kurser. 4.1Fria svar i språkbehärskning (1978) har använt en metod med fria svar och inte med flervalsprov, eftersom de antar att det sistnämnda kan vara något styrande. De menar också att deras svarsmetod ställer högre krav på en aktiv språkbehärskning och ger dem en mer nyanserad kunskap om informanternas förståelse och missförstå- else. I bedömningen av svar delar in dem i tre huvudgrupper: rätta svar, delvis rätt och felaktiga svar. De har ytterligare två kategorier med svar som de tar hänsyn till: det ena där informanten till viss del förstår ordet men inte ger någon förklaring och det andra där man inte förstår ordet men trots allt gör en översättning. Beroende på hur svaren bedöms: rätt, delvis rätt eller fel, placeras de sedan in i någon av de tre första två kate- gorier. (1978:14) anser att vissa svar är så otydliga att de borde mätas efter en glidande skala, som ordet karies, där både sjukdom, tandsjukdom, tandröta och hål i tänderna anges som svar. Detta är en svaghet med fria svar – se också nedan under delvis rätt. I (1978) undersökning redovisas svaren ord för ord i kolumner med en liggande stapel som anger hur stor andel av informanterna som förstår uttrycket. I ytterligare en kolumn presenteras diverse ord som är exempel på feltolkningar och som är delvis rätt. Sista kolumnen är upptagen för tänkbara utbytesord. I exemplet kalkyl (s. 68) kan man läsa att det är som svarar fel, som svarar rätt och som svarar delvis rätt. Som fel- tolkningar nämns utsträckning och dubblett, och som delvis rätt: rit- ningar, diagram, uppgifter och uppläggning. I undersökning (1978:15) redovisas att i genomsnitt förstår av informanterna de undersökta orden, förklarar att de inte gör det och av alla svar är godtagbara översättningar. Förståelseproblem som uppkommer ur brist på ordförståelse mellan medborgare och myndighet, kan enligt (1978:22) skapa en ordklyfta i samhället. De ifrågasätter hur informationen i ett samhälle ska nå ut om inte medborgarna be- härskar det vedertagna uttryckssättet. För att undvika detta fenomen rekommenderar (1978:22) ett par åtgärder: För det första bör myndigheter bemöda sig om begriplighet, för det andra bör man välja sina ord beroende på mottagarens språkliga kunskaper, och slutligen att man byter ut vissa ord till mer lätt- begripliga, även om man inte kan undvika det faktum att vissa ord inte går att ersätta, som till exempel aerogram med lätt flygbrev, eftersom Posten redan använder en internationellt förekommande term. Enligt missförstås till exempel uttrycket Företaget bestrider kostnaderna för ofta och borde ersättas med Företaget betalar. 4.4Uppmärksamma skillnader i begriplighet vill ändå klargöra att förståelsen av ord bara är en del av språkförståelsen, och att det finns annat i språket som kan gynna eller hämma förståelsen, som tunga grammatiska konstruk- tioner (1978:7). De skrivande måste vara medvetna om förståelse- problem och vara uppmärksamma på skillnader i begriplighet. Enligt (1982:99) har praktiskt arbete bedrivits för att förbättra lagspråket, även om dessa huvudsakligen har varit historiskt inriktade och språkvetenskapligt deskriptiva. menar att lagspråket har jämförts med normalprosa men inte relaterats till juridiskt innehåll eller funk- tion. I (1982) pressenteras en undersökning av olika faktorers inverkan på begrip- ligheten i medbestämmandelagen. undersöker hur olika läsargruppers förståelse påverkas av ytspråkliga förändringar, som ordval och syntax – som djupare textförändringar. Vidare fram- lägger teorier om begriplighet och formulerar slut- satserna som riktlinjer för lagtextskrivning. 5 Metod och material Min undersökning är en del av ett större projekt, som bedrivs vid – en pågående utredning som heter Förtroende och kvalitet i domstolarna. Enligt är ett av uppdragen att kartlägga hur kommunikationen mellan med- borgare och domstolar fungerar. I ett försök att göra detta har utredningen beslutat att bland annat särskilt undersöka de språkliga aspekterna, vilket görs på tre sätt: med denna uppsats, med en läsundersökning av hur mottagarna uppfattar domarna och med ett försök att utarbeta ett slags diagnosinstrument för att identifiera problem redan när domarna skrivs. 5TP PT Universitetslektor och docent vid är för- medlare av uppdraget. Utredningens ordförande är . 5.1Undersökningsmetoder – litteratur och enkäter Syftet med denna uppsats är att undersöka om den vanliga människan, det vill säga en person som inte är utbildad i juridik, förstår vad som skrivs i domarna. För att nå mitt mål har jag utfört dels en litterär studie, dels en enkätundersökning. Den litteratur jag har tagit del av är bland andra: Språkklyftan av och (1978), Mer än ord av (1984), Språkballongen av (1984), Språket i domar och beslut av (1987), Svenskt fackspråk av (1992), Hej, det är från av (red) (1988) och Att skriva juridik av (2006). Enkätunderökningen består av totalt 71 besvarade enkäter av personer i åldern 19–, som inte är utbildade i juridik och som passar in i bemärkelsen vanliga människor. Dessa 71 informanter är i sin tur indelade i två huvudgrupper, där den ena består av 30 personer med blandad yrkesbakgrund, här kallad Yrkesgruppen och den andra, Studentgruppen, består av 41 lärarstudenter på Mälar- dalens högskola. Med hjälp av och i fann jag informanter till respektive grupp. Ifyllandet av enkäterna skedde på två olika sätt: Yrkes- gruppens enkäter fylldes i under ett antal olika tillfällen mellan , medan Studentgruppens enkäter fylldes i , . Tiden för själva ifyllandet av enkäten varierade, men tog mellan 10 och . Informant- erna var positivt inställda till att vara med i undersökningen, även om en informant i Studentgruppen kommenterade ifyllandet med Det här är ju värre än nationella provet. Yrken som förekommer bland Yrkesgruppen är bland annat elektriker, skoladministratör, lärare och socionom. I Studentgruppen uppgav tre informanter att de förutom studier även arbetade som lärarvikarie, verkstadsmekaniker respektive barnskötare. Ytterligare två uppgav att de arbetar extra och en student var före detta 6TP PT är lärare på Komvux i . 7TP PT är universitetsadjunkt på i /. Medelåldern i Yrkesgruppen är och i Studentgruppen . Hela urvalsgruppen har en medelålder på . Enkäten består av totalt 35 svåra ord, av vilka informanten förklarar betydelsen på 22 och där de resterande 13 orden alltså inte ska förklaras. Att enkäten utformas i tre delar med tre olika typer av svar beror på att jag eftersträvar dels variation för informanten i svarandet: att tänka ut och förklara egna synonymer till 35 ord är alltför tidskrävande – i sådana fall hade jag nog fått överväga att dra ner antalet ord (vilket jag helst vill undvika) – dels kunna jämföra de olika delarna med varandra, både för en och samma informant och gruppvis. Enkäten är anonym och utformad i tre delar, se bilaga nr 1. I inledningen uppger informanten ålder kön, yrke/sysselsättning och markerar aktuell utbildning: grundskola, gymnasium eller högskola. I den första delen som består av tretton ord kryssar informanten för om hon eller han förstår ordet med: Ja, Nej eller Jag tror det. Informanten behöver inte förklara betydelsen utan det viktiga här är om hon eller han anser sig förstå det. I den andra delen presen- teras fjorton olika meningar och fraser, med ett kursiverat ord i respektive mening, som informanten ska förklara med egna ord eller med en synonym. Till exempel Han har genom rånet avhänts , där ordet avhänts ska förklaras med till exempel blivit av med. Slutligen i enkätens tredje och sista del kryssar informanten för lämplig synonym (av tre) till åtta presenterade ord, som till exempel i fras 28: Villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst. Här ska ordet föreskrift ersättas med antingen villkor, förord eller önskan, av vilka det första alternativet villkor är en passande synonym. Att jag har valt en annan svarsmodell än , som enbart har fria svar, beror på att jag premierade variation med både fria svar och flervalsprov. Men även det praktiska, som till exempel hur jag kan låna av informanternas lektionstid när enkäterna ska fyllas i, är av betydelse. med färdiga svarsalternativ att kryssa för tar mindre tid i anspråk än fria svar, där det krävs mer tanke och formulering, anser jag den metoden fungera väl som en del av studien. En risk som inte går att bortse ifrån är att informanten med denna modell kan av ren tur kryssa för rätt ord. Därför är det viktigt att informanten får tillfälle att uttrycka sig med egna ord. Mitt mål är alltså att åstadkomma en enkät baserad på flervalsprov kombinerad med informantens egna ord och formuleringar, som är praktisk utförbar, både för informanten att besvara och för mig att arbeta med. 5.4Urvalsmetod av ord och meningar Orden som undersöks och finns med på enkäten, har jag tagit ur 15 autentiska domar, som tillhandahållits av från . Domarna kommer från olika delar av och enligt utredningen är det första instansens domar, från tingsrätten, som ska undersökas och det är i dessa jag har plockat de aktuella orden efter att ha läst domarna. Min urvalsmetod när det gäller vilka ord som ska undersökas består av två tillväga- gångssätt: dels vad jag själv anser vara svåra ord, dels vad jag tror kan vara svårt för den vanliga människan. Även om jag förstår ordet eljest till exempel, valde jag att ha det med i undersökningen eftersom ordet inte används och kan uppfattas svårt just på grund av ovanligheten. Meningar och fraser som förekommer i enkätens andra och tredje del, se bilaga nr 1, har jag tagit från domarna. Jag har dock anpassat dem för enkäten genom att förkorta dem, och där namn har förekommit har jag anonymiserat med han, hon eller NN. Synonymerna som informanten får välja emellan i enkätens tredje del har jag valt med utgångspunkt i att alla förslag ska verka rimliga. Det vill säga att informanten inte ska kunna lista ut vilket ord som ska väljas, bara genom att se på kontexten. Om till exempel markarbete ges som ett av tre möjliga förslag på synonym till enkätens stämpling (mening 33 i bilaga nr 1), är det knappast troligt att någon väljer det, eftersom hela meningen lyder: Hovrätten dömer NN för stämpling och markarbete naturligtvis inte är en brottslig företeelse. Undersökningen består både av juridiska fackord och allmänt svåra ord med en något flytande gräns. Till den juridiska termino- login hör bland andra beslagsyrkande, bifalla, rekvisitet, ådömas, åberopa, bestickning, stämpling, avhänts och tillerkännas, medan eljest, beaktas, förslagenhet, morbid, vidmakthållit, föreligger, ostridigt och komprometterande betraktas som allmänt svåra ord hos kansli- språket. I likhet med i Språkklyftan (1978), upplever jag samma problematik när det gäller att tolka svaren i enkäten: Vad är korrekt synonym – var går gränsen? (1978:14) frågar sig om karies är detsamma som tandsjukdom, och hävdar att ordförståelse borde mätas efter en glidande skala. I min undersökning får jag bland annat ta ställning till om bifall är syno- nymt med medhåll. Men som jag nämner i inledningen av kapitel 6: Kan det presenterade ordet bytas ut mot den föreslagna synonymen och meningens huvudsakliga betydelse bibehålls, bedömer jag svaret som korrekt. I fallet med ordet bifall lyder hela meningen Bolaget har vunnit bifall till sitt överklagande och där anser jag vunnit medhåll vara ett passande alternativ med samma betydelse. (1978:14) löste däremot dilemmat med att välja en gradering av svarsalternativ med delvis rätt. Detta svars- alternativ förekommer dock inte i min undersökning, utan jag har endast korrekt eller felaktigt svar, men har även angivit procentandel som inte har uppgivit något svar alls. För att studera om vanliga människor förstår vad som skrivs i juri- diska domar har jag låtit 71 personer svara på min enkät som hand- lar om ordförståelse. I det följande sammanställer och redovisar jag de resultat som är baserade på svaren i min enkätundersökning och i kapitel 7 diskuterar jag resultatet. Resultaten som jag redovisar påverkas naturligtvis av hur svaren har bedömts och risk för sub- jektivitet förekommer. För att ett svar ska godkännas ska det vara möjligt att byta ut det givna ordet mot den föreslagna synonymen, utan att meningen förlorar sin ursprungsbetydelse. Med hjälp av tabeller kommer jag att redovisa hur stor ordförståelsen är i procent, samt hur den är fördelad i de olika grupperna. Utifrån de ifyllda enkäterna har jag sammanställt resultatet. Inform- anterna består av två huvudgrupper som jag kallar Yrkesgruppen och Studentgruppen. I Tabell 1 redovisas hur respektive grupp är samman- satt med ålder och antal. Tabell 1 Beskrivning av urvalsgrupperna Av Tabell 1 framgår att Yrkesgruppen består av 30 personer i åldern , med en medelålder på , där , det vill säga fyra personer, har grundskoleutbildning. Vidare har gymnasie- utbildning, vilket motsvarar 18 informanter, och av gruppen eller åtta personer, har högskoleutbildning. Könsfördelningen i Yrkesgruppen är kvinnor och män, det vill säga 18 och 12 i antal. Studentgruppen med 41 personer består av elva fler informanter än Yrkesgruppen. De är lärarstudenter och samtliga har alltså högskole- utbildning. Könsfördelningen är ojämn kvinnor och män, vilket motsvarar 38 respektive 3 i antal personer. Tabell 1 visar skillnader och likheter mellan grupperna, till exempel att Student- gruppen är mer homogen vad gäller ålder och utbildning. Den äldsta i Studentgruppen är och de yngsta i båda grupperna är . Totalt sett består dessa två grupper av 71 personer, där snittet är med högskoleutbildning, gymnasium och med endast grundskoleutbildning. Majoriteten, , är kvinnor och är män. Medelåldern på hela urvalsgruppen är , varav den äldsta informanten är och finns i Yrkesgruppen. 6.2Enkätens första del: Hur informanten upplever sig förstå ordet I enkätens första del undersöks hur informanten förstår tretton föreslagna ord med att kryssa för Ja, Nej eller Jag tror det (se bilaga 1). Yrkesgruppen har uppgivit att de i snitt förstår 7,8 av 13 ord, vilket motsvarar ordförståelse i undersökningens första del. Studentgruppen har uppgivit att de förstår 6,7 ord, vilket motsvarar av de presenterade orden. I Tabell 2 redovisas resultatet av hur informanterna upplever sig själva förstå de föreslagna orden och hur ordförståelsen är fördelad mellan ord och informanter per grupp. Bokstäverna Y och S är förkortningar av Yrkesgruppen respektive Studentgruppen. Tabell 2 Procentandelar angivna svar per ord och grupp Av tabellen framgår att Yrkesgruppen har angivit att de förstår av de presenterade orden och Studentgruppen . Yrkesgruppen har uppgivit att de inte förstår av orden, medan siffran för Yrkesgruppen har uppgivit att de tror sig förstå av orden och Studentgruppen . Vid en samman- ställning anser hela urvalet att de förstår av de presenterade orden, medan av orden inte förstås och av orden tror informanterna att de förstår. Även om Yrkesgruppen har högre procent angiven ordförståelse mot Studentgruppens , förkommer variation i ordförståelsen. Beaktas, belöper, simulation och uppsåt förstår båda grupperna betydelsen av. Simulation känner Yrkesgruppen bättre till än Studentgruppen, medan Studentgruppen är mer införstådd med vad ordet belägg betyder än vad Yrkesgruppen är. Ord som ingen av grupperna är nämnbart bekanta med är belöper, förebragts och rekvisitet. Generellt sett är informanterna mer benägna att ange att de förstår ord än att de inte gör det. av orden har informanterna uppgivit att de förstår, medan av orden inte förstås. Att informanterna gärna uppger att de förstår och lämnar positiva svar, kan hänga ihop med överrapportering som jag diskuterar i kapitel 7.5.1. 6.3Enkätens andra del: Förklara med egna ord I enkätens andra del förklarar informanten med egna ord och synonymer vad hon eller han tror att de föreslagna orden betyder (se bilaga nr 1). I Tabell 3 presenteras de sammanräknade enkät- resultaten. I den vänstra kolumnen presenteras orden i bokstavsordning och i fetstil, vilket skiljer sig från enkäten, där de är kursiverade och placerade i meningar eller fraser. Att orden inte står i alfabets- ordning på enkäten beror på en strävan att informanten ska uppleva orden i ett så naturligt sammanhang som möjligt. Därför har jag valt att presentera orden såsom jag fann dem i domarna: inte ord- nade i system men i olika tempusformer, som till exempel föreligger och yrkat. Däremot anser jag det praktiskt att ha resultatdelen i bokstavsordning, för att snabbt finna ord som diskuteras i tabellen. Nämns bifall vet man att söka i tabellens början (där det står som andra ord), medan ordet först återfinns som åttonde ord på enkäten i meningen: Bolaget har vunnit bifall till sitt överklag- ande, se bilaga nr 1 . Orden inom parentes är enligt (2007) och Juridikens termer (1988) tänkbara och korrekta synonymer till de presenterade orden. Under rubriken /Felaktig synonym anges hur stor del av informanterna som angav en korrekt respektive felaktig förklaring. De informanter som inte har svarat, utan bara lämnat blank rad eller streck återfinns i kolumnen Ej svarat. Till höger i tabellen finns förslag på vad informanterna från hela urvalsgruppen har skrivit som synonymer till respektive ord, både korrekta och felaktiga. Tabell 3 Procentandelar informanter som kan förklara med egna ord R = Rätt, F = Fel R: bestulits, förlorat avhänts (berövats)TPF FPT F: tilldelats, fått tag på, kommit R: ja, gehör, samtycke, medhåll, positivt svar, tillåtande F: ersättning, igen R: rätten att bo, rätt att förfoga (rätten till förfog- användningsrätten, tillgången, F: ett belopp på handpenning, rätten till pengar, avgifts- beloppet, uppdelningsrätt, rätt föreligger (finns) F: verkar som R: utstuderad slughet, påhittig- het, listig och ful fräckhet, fyndig, F: stor skicklighet, ett förslag, intresse, uppsåt, medvetenhet, försigkommen, motiv, initiativ förverkas (mistas) R: göras av med, fråntas, säljas, F: användas, rustas, skötas, tas med, räknas in R: plus, tillägg, också, bredvid F: avrundad, förutom, ingen ränta morbid (sjuklig, R: sjukligt beteende, dyster, depressiva tankar, negativ, F: obscen, omänsklig, aggressiv, mordbenägen, elak, dödslängtan, skum, extrem, inåtvänd, farlig 8TP PT Synonymerna inom parentes är tagna ur (2007) och Juridikens termer (1988). R = Rätt, F = Fel F: ogrundat, skyndsamt, utan utge (betala) F: bestämma, kräva, ange, få, R: hållit fast vid, står fast, F: undanhållit, yrkat på, tagit del av, hävdat, undangömt, styrkt yrkat (begärt) R: krävt, önskat, bett om, vill ha F: föreslagit, kallat, tagit upp, eller refererat till) begärt, godkänt, överklagat, önskat, tagit emot, krävt, nekat, påkallat, bestämt, medgivit åläggs (blir skyldig) R: krävs på, ska betala, tvingas, Av Tabell 3 framgår att Yrkesgruppen förstår av orden som presenteras i meningar och fraser, vilket motsvarar 7,9 korrekta svar av möjliga 14 i enkätens andra del. Studentgruppen förstår av orden, vilket är 6,7 godkända svar. I hela gruppen förstås av de presenterade orden korrekt. I Studentgruppen är det av orden som inte har besvarats, jämfört i Yrkesgruppen. Synonymer som informanterna har givit som förslag varierar i antal för respektive ord. Till exempel på ordet morbid svarar av Studentgruppen rätt, men felaktiga synonymer är desto fler, nämligen . Tabellen visar vidare att det ord som minst antal informanter svarade rätt på är åberopat, där av Studentgruppen svarade fel och av Yrkesgruppen. Ytterligare ett svårt ord är förslagen- het, som inte många har svarat på: i Yrkesgruppen och i Studentgruppen undvek att svara på det ordet. De som svarade rätt var i Yrkesgruppen och i Student- Ett annat ord som orsakar svårigheter för informanterna i båda grupperna är oundgängligen, där i Yrkesgruppen och i Studentgruppen inte har uppgivit något svar. Ord som däremot förstås är jämte, utge, yrkat och åläggs, där av inform- anterna har svarat rätt. Föreligger tillhör även den kategorin hos och hos som svarat rätt. Ordet åläggs har så hög procentandel som 87 i Yrkesgruppen och i Studentgruppen visste alla informanter vad ordet betyder. Värt att notera är de felaktiga synonymerna, som för vissa ord till och med har motsatt betydelse. Ett exempel är ordet avhänts (berövats), där synonymer som kommit över, stulit och fått tag på är föreslagna. Även för ordet utge (betala) har synonym med motsatt betydelse givits som förslag, nämligen få. Ett ord som inte många informanter svarade rätt på är morbid (sjuklig, osund), där av Yrkesgruppen och av Studentgruppen fick godkända svar. Intressanta förslag på just nämnda ordet morbid – och som jag har tolkat som korrekta – är bland annat sjukligt beteende, störd, dyster och depressiva tankar. Felaktiga förslag är däremot obscen, aggressiv, mordbenägen, elak, extrem, inåtvänd och farlig. Morbid är alltså ett ord som förekommer frekvent, men där få vet dess korrekta betydelse. Att morbid genererar åtskilliga tolk- ningsalternativ kan bero på att ordet förekommer både som fack- ord och som allmänt svårt ord. Som fackord används morbid, enligt svenska ordbok (2007), med den exakta betydelsen sjuklig eller osund, medan ordet i allmänspråkliga sammanhang har en allmänt negativ klang, med tolkningar som till exempel störd och dyster. Att ordet förekommer i domstolsspråk är överraskande. Tabellen visar inga större skillnader i förståelse mellan allmänt svåra ord och juridiska fackord. De ord som förstås respektive inte förstås är jämnt fördelade i de båda kategorierna. Till juridiska fackord räknar jag i den här delen av enkäten avhänts, bifall, dispositionsrätten, förverkas, utge, yrkat, åberopat och åläggs. De allmänt svåra orden är de resterande föreligger, förslagenhet, jämte, morbid, oundgängligen och vidmakthållit. 6.4Enkätens tredje del: Ange rätt synonym I den sista delen av enkäten får informanten välja på tre synonymer till ett föreslaget ord. I Tabell 4 redovisas resultatet av enkäterna.