sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — har däremot fört en lista över antalet incidenter inom kriminalvården . SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete rapporteringen påbörjades efter det att det första mordet på en intagen ägde rum. Figur 8.6 incidentlista för allvarliga händelser inom kriminalvården, Åren 2000–20081008 21 57 53 51 77 106 80 91 64 0 20 40 60 80 100 120 2 00 0 2 001 2 0 02 2003 2004 2005 2 006 2 007 2 0 08 ( - 8 ok t obe r ) Källa: , Facket för Service och Kommunikation har hämtat uppgifterna till sin incidentlista från kriminalvårdens skyddsombuds rapportering. Listan har kontinuerligt uppdaterats av samma person vid . avgränsning av vad som är en incident skiljer sig från Kriminalvårdens definition, t.ex. omfattar lista framför allt mer våldsamma händelser. Mindre allvarliga hot eller suicidförsök har inte registrerats. Kriminalvården har uppgett att myndigheten saknar en uppföljning av antalet tillfällen då personal har använt våld mot de intagna, både våld som personal har använt inom ramen för sin laga befogenhet och av nöd- eller nödvärnsvåld. Personalen har inte heller någon författningsreglerad avrapporteringsskyldighet i andra fall än då fängsel enligt 23 § KvaL eller OC-spray har använts.52 52 Se KVFS 2006:13. Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 8.6.5 Våld och hot mot personalen Kriminalvården redovisar hot och våld mot sin personal i incidentrapporteringssystemet . Kriminalvården har inte genomfört någon uppföljning avseende antalet incidenter med våld och hot mot personal. Utredningen har dock inhämtat uppgifter från Kriminalvården om antalet anmälda arbetsskador för att kunna göra följande sammanställning. De anmälningar som redovisas avser personalens arbetsskador som har uppkommit p.g.a. hot om våld, våld i avsikt att skada och våld utan avsikt att skada. Figur 8.7 Antal incidenter med våld och hot mot personal, Åren 2000– 2008 00 000 00 137 114 44 46 37 38 37 30 11 14 22 0 20 40 60 80 100 120 140 160 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Inrapporterade incidenter Anmälda arbetsskador Källa: Kriminalvården Antalet anmälda arbetsskador p.g.a. våld och hot mot personalen sjönk drastiskt efter att ha varit relativt . har anmälningarna åter ökat. Incidentrapporteringssystemet togs i begränsad omfattning 2007. Att antalet anmälningar om våld och hot mot personal minskade , som systemet infördes på fler verksamhetsställen, förefaller märkligt eftersom antalet anmälda arbetsskador ökade med . SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete 8.6.6 Våld mellan de intagna Antal tillfällen då våld har utövats mellan intagna redovisas alltså i Kriminalvårdens nya incidentrapporteringssystem. inrapporterades 104 sådana incidenter på anstalter och häkten. Det inrapporterade antalet är enligt Kriminalvården orimligt litet. Det synes alltså föreligga brister i underlaget. Kriminalvården har inte heller genomfört någon uppföljning som sträcker sig längre tillbaka än avseende antalet incidenter med våld mellan intagna. Utredningen har också i detta hänseende inhämtat uppgifter från Kriminalvården om antalet anmälda arbetsskador för att kunna göra följande sammanställning. De anmälningar som redovisas avser de intagnas arbetsskador som har uppkommit p.g.a. våld från någon annan intagen. Figur 8.8 Rapporterat våld mellan intagna, Åren 2000–2008 00 00 00 0 61 104 011 113242 0 20 40 60 80 100 120 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Inrapporterade incidenter Anmälda arbetsskador Källa: Kriminalvården Av antalet anmälda arbetsskador avseende våld mellan intagna kan konstateras att det inte har skett någon adekvat mätning av våldet mellan intagna. Kriminalvården kan inte heller ange vid hur många tillfällen de intagna har kommit till fysisk skada till följd av våld. Enligt har dödligt våld mellan intagna konstaterats vid sju tillfällen . Senast det skedde var . Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 8.6.7 Suicid Antalet självmord är störst i häktena. inträffade 12 självmord i häkte, men genomsnittet är lägre. Antalet självmord i anstalt är i genomsnitt drygt ett . Enligt avstyrde myndigheten 108 destruktivt självskadande handlingar eller självmordsförsök . Figur 8.9 Fullbordade självmord i häkten och anstalt, Åren 2000–2008 4 2 5 7 6 4 5 12 5 1 22 1 2 3 11 1 0 2 4 6 8 10 12 14 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Häkte Anstalt Källa: Kriminalvården, Faktablad Självmord (Suicid), 2009 8.7 Kriminalvårdarnas uppfattning om säkerheten De anställda inom bedömer att säkerheten inom kriminalvården är hög. I utredningens enkätundersökning anser av de tillfrågade att de utdömda påföljderna verkställs på ett säkert sätt. Nästan lika många uttalar att påföljderna verkställs på ett humant sätt. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete Figur 8.10 Utredningens enkätundersökning: Hur tycker du att Kriminalvården lever upp till följande mål? Bas: Besvarat 1-5 Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 att utdömda påföljder verkställs på ett säkert sätt (n=1455) att utdömda påföljder verkställs på ett humant sätt (n=1458) att minska återfallen i brott (n=1424) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) I utredningens djupintervjuer får säkerhetsarbetet ett gott betyg. Kompetensen avseende säkerhetsfrågor bedöms som hög och utrustning och rutiner håller också en hög kvalitet. I enkätundersökningen är av de tillfrågade positiva till säkerhetsarbetet. Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 Figur 8.11 Utredningens enkätundersökning: Vilket betyg ger du säkerhetsarbetet som helhet på häktet/anstalten där du arbetar? Instämmer Bas: Besvarat 1-5 Instämmer inte Kriminalvårdare (n=1257) Kriminalvårdsinspektörer (n=500) Anstalt (n=924) Nord (n=142) Mitt (n=319) (n=329) Syd (n=208) Väst (n=254) Öst (n=172) Total (n=1497) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) (n=168) Det område som de intervjuade framhåller behöver bli bättre är det s.k. dynamiska säkerhetsarbetet, dvs. i synnerhet att personalen är närvarande hos klienterna. Kriminalvårdsinspektörerna och vårdarna anser också i enkätundersökningen att de bör vara ute mer hos klienterna. Knappt hälften anser att personalen tillbringar tillräcklig tid tillsammans med de intagna vid häktena och anstalterna. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete Figur 8.12 Utredningens enkätundersökning: Vilket betyg ger du det kriminalvårdande arbetet på häktet/anstalten där du arbetar när det gäller programverksamhet för de häktade/intagna (n=1444) ...studier för de häktade/intagna (n=1438) ...sysselsättning för de häktade/intagna (n=1484) ...personalens förhållningssätt till de häktade/intagna (n=1491) att personalen tillbringar tillräcklig tid tillsammans med de häktade/intagna (n=1482) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 att personalen tillbringar tillräcklig tid tillsammans med de häktade/intagna (n=1482) personalens förhållningssätt till de häktade/intagna (n=1491) sysselsättning för de häktade/intagna (n=1484) studier för de häktade/intagna (n=1438) programverksamhet för de häktade/intagna (n=1444) De olika aspekterna av säkerhetsarbetet får generellt högre omdömen än det kriminalvårdande arbetet. Figur 8.13 Utredningens enkätundersökning: Vilket betyg ger du säkerhetsarbetet på häktet/anstalten där du arbetar när det gäller Bas: Besvarat 1-5 Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) Instämmer det fysiska och tekniska skyddet som t ex larm, stängsel, kameror etc (n=1493) att regelverk, instruktioner och rutiner upprätthålls och efterlevs (n=1491) kontrollåtgärder för att förhindra att narkotika kommer in på häktet/anstalten (n=1470) att personalen är närvarande bland de häktade/intagna och kan förutse incidenter (n=1483) rutiner för att hantera hot och våld mellan häktade/intagna (n=1458) rutiner för att hantera hot och våld gentemot personalen (n=1462) .. Insatser mot självmord bland häktade/intagna (n=1436) åtgärder för säkra transporter av häktade/intagna (n=1404) riskbedömningar vid permissioner (n=878) Instämmer inte Instämmer inte Instämmer inte 211 Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 De flesta av de intervjuade anser att det fortfarande finns områden inom säkerhetsområdet som kan bli bättre. Kvarstående risker är t.ex. risken för överbeläggning som leder till att miljön blir stressande och störande för både personal och intagna. Medarbetarna uppger att de känner sig trygga på sina arbetsplatser vid häktena och vid anstalterna. upplever trygghet i arbetet med de intagna, känner otrygghet. Figur 8.14 Utredningens enkätundersökning: Känner du dig trygg eller otrygg i arbetet med de häktade/intagna? Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Instämmer Kriminalvårdare (n=1328) Kriminalvårdsinspektörer (n=534) Anstalt (n=966) Nord (n=150) Mitt (n=335) (n=347) Syd (n=221) Väst (n=267) Öst (n=181) Total (n=1501) Negativa (1-2) Positiva (4-5) Neutrala (3) (n=173) Knappt hälften av medarbetarna, , uppger att de har ett stort behov av utbildning eller fortbildning i säkerhetsarbete. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete Figur 8.15 Utredningens enkätundersökning: Hur bedömer du ditt behov av utbildning/fortbildning inom följande områden Stort behov Litet behov Bas: Besvarat 1-5 kriminalvårdande arbete (n=1440) säkerhetsarbete (n=1460) Litet behov (1-2) Stort behov (4-5) Varken litet eller sto rt behov (3) 8.8 Internationell jämförelse 8.8.1 Inledning Utredningen har gjort studiebesök vid Kriminalforsorgen i och Kriminalomsorgen i . Nedanstående information har inhämtats vid dessa studiebesök. Uppgifterna har i efterhand sakgranskats av respektive myndighet i och i . Utredningen har också inhämtat skriftlig information från Kriminalvårdsväsendet i . 8.8.2 I finns 13 anstalter, 37 häkten och 8 pensioner (udslusningsinstitutioner) . Knapp två tredjedelar av landets anstaltsplatser er öppna. Det finns 981 slutna anstaltsplatser, 1 637 häktesplatser och 180 pensionsplatser. Det finns inga säkerhetsklasser, däremot finns det ca 60 anstaltsplatser med särskilt hög säkerhet. Direktoratet for Kriminalforsorgen är myndighetens huvudkontor. I finns inte någon regional nivå, utan de olika anstalterna, häktena och frivårdskontoren lyder direkt under direktoratet. De enskilda enheterna har stor handlingsfrihet inom 213 Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 ramen för de resultatkontrakt som har slutits med direktoratet. Till Kriminalforsorgen hör även en utbildningsfunktion, Kriminalforsorgens Uddannelsecenter (KUC). Antalet fängelsedömda har vuxit kontinuerligt i . Antalet anstaltsplatser är dock ungefär stabilt . I har det skett en medveten satsning på att använda andra påföljdsformer än fängelsestraff, t.ex. villkorlig dom och samhällstjänst. Enligt det flerårsavtal som har slutits mellan regeringen och Kriminalforsorgen ska förutsättningarna för elektronisk övervakning utökas –2011, vilket kommer innebära att ett antal anstaltsplatser ska stängas. I finns en myndighetsgemensam placeringsfunktion. En säkerhetsuppgradering har skett inom dansk kriminalvård . Orsaken till detta var de MC-relaterade gängbråk som ägde rum vid vissa anstalter . Fokus har vilat på hög kompetens hos personalen och relativt hög personaltäthet. Den dynamiska säkerheten, dvs. att personalen ska arbeta nära klienterna, har varit den bärande principen för uppgraderingen. Däremot har det inte skett någon större uppgradering av den tekniska säkerheten. har infört delar motsvarande den svenska Kriminalvårdens underrättelsesystem, antalet säkra häktesplatser har utökats och mobilspårningsutrustning har införts. Ett arbete med att införa personliga överfallslarm pågår. Kriminalforsorgen beslutade ett principprogram för verksamheten . Enligt programmet ska kriminalvården genomföra verkställigheten så att den dömde fullföljer sitt straff med beaktande av allmänhetens rätt till skydd mot kriminalitet och på ett sätt som skyddar den intagne mot övergrepp och skadlig påverkan från andra intagna.53 Den danska myndighetens vision för säkerhetsarbetet är att kriminalvården ska kännetecknas av att det vid verksamhetsställena finns en hög nivå av dynamisk och fysisk säkerhet genom en kombination av tekniska, disciplinära och behandlande metoder med en tät kontakt mellan personalen och de intagna. Kriminalforsorgen ska arbeta för att de intagna inte ska rymma eller på annat sätt undandra sig straffverkställigheten eller begå nya brott . Det ska inte heller finnas mobiltelefoner, vapen, alkohol, narkotika eller något annat som enligt författning är förbjudet i kriminalvårdens lokaler. 53 Kriminalforsorgen, Kriminalforsorgens principprogram. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete Kriminalforsorgen har i övrigt inte några centrala riktlinjer för säkerhetsarbetet, utan detta ska utföras lokalt enligt den princip om långtgående delegation som myndigheten tillämpar. Myndighetens säkerhetsavdelning är en rådgivande funktion för de lokala cheferna men genomför inte någon utvärdering lokalt. Kriminalforsorgen redovisar omfattande statistik för uppföljning, bl.a. av antalet disciplinstraff, antalet beslut om att placera någon i avskildhet, antalet frivilliga placeringar i avskildhet, antalet beslut om att placera någon i observationscell (med och utan fixering), antalet tillfällen då handfängsel har använts och antalet omplaceringar från en öppen till en sluten anstaltsplats. Enligt Kriminalforsorgens ledning är rymningar inte ett stort problem i . En viss ökning av antalet rymningar ägde rum –2005 i samband med problem med överbeläggning. har ingen rymt från en sluten anstalt i . Det är straffbart att rymma från anstalter och häkten i . Figur 8.16 Antal avvikelser, Kriminalforsorgen i , åren 2001–2007 0321400000 27 19 8 8 6 17 10 35 27 13 0 12 16 9 11 203 182 100 117 104 71 73 0 50 100 150 200 250 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Rymning (sluten anstalt) Rymning (häkte) Annan avvikelse från sluten anstalt och häkte Avvikelse öppen anstalt Källa: Kriminalforsorgen, Statistik, 2007 Enligt Kriminalforsorgens ledning förekommer det inte mycket narkotika vid de slutna anstalterna. Myndigheten har 12 narkotikahundar. Omfattande arbete har inriktats på olika missbruksprogram. genomfördes drygt 39 000 urinprov varav var positiva. Vid de slutna anstalterna var andelen positiva prov 7,5 215 Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU . Antalet genomförda prover har ökat , som antalet positiva prov har minskat. Kriminalforsorgen menar att den enskildes situation är den viktiga utgångspunkten för säkerhetsarbetet. Den som ställer till problem får inte bli en förebild för övriga intagna. Det är viktigt att personalen känner de intagna. Den som inte sköter sig får därför som regel flytta tillbaka till sin avdelning efter en vid en avdelning med högre säkerhet. Antalet rapporterade tillfällen då anställda utsatts för våld och hot har minskat . Huvuddelen av incidenterna utgjordes av hot mot de anställda. Av de 329 rapporterade incidenterna anmäldes 160 till polis för brottsutredning och 46 anmäldes som arbetsskada. Figur 8.17 Antal incidenter med våld och hot mot anställda, Kriminalforsorgen i , åren 2004–2007 473 364 363 329 0 50 100 150 200 250 300 350 400 450 500 2004 2005 2006 2007 Källa: Kriminalforsorgen N.B. Antalet redovisade incidenter omfattar –. Kriminalforsorgen har följt upp antalet incidenter med våld och hot mot intagna i kriminalvården. I den officiella statistiken är incidenterna uppdelade på olika kategorier av våld och hot. Incidenterna är även fördelade på slutna respektive öppna anstalter och häkten. inträffade flest incidenter riktade mot intagna i häktena. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete Figur 8.18 Antal incidenter med våld och hot riktat mot intagna av andra intagna, Kriminalforsorgen i , åren 2004–2007 107 159 143 199 0 50 100 150 200 250 2004 2005 2006 2007 Källa: Kriminalforsorgen Kriminalforsorgen har påbörjat en utvärdering av användningen av OC-spray. De anställda bär inte någon utrustning för våldsanvändning på sig. Kriminalforsorgen har uppföljande statistik avseende tillfällen då s.k. laga befogenhetsvåld har använts. I den officiella statistiken redovisas antalet händelser fördelat på slutna anstalter och häkten, samt om tårgas, sköld, batong eller handkraft har använts vid våldsanvändningen. Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 Figur 8.19 Tvångs- och våldsanvändning, Kriminalforsorgen i , åren 2000–2007 185 172 182 202 211 201 188 199 0 50 100 150 200 250 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Källa: Kriminalforsorgen 8.8.3 I finns 49 anstalter. De häktade placeras vid en anstalt. Det finns mellan 12 och 392 platser vid anstalterna. Sammanlagt finns det ca 3 500 anstaltsplatser, varav i genomsnitt utnyttjades 2008. av de intagna är kvinnor. Anstalterna är inte indelade i olika säkerhetsklasser. I finns 17 frivårdskontor. Enligt Kriminalomsorgens ledning är kriminalvården den mest prioriterade sektorn inom rättsväsendet . Antalet anstaltsplatser har ökat . Den genomsnittliga beläggningen var år 2007.54 Kriminalomsorgen består av Kriminalomsorgens sentrale forvaltning, som är en integrerad del av det norska . Det finns sex regionala administrativa kontor samt anstalter och frivårdskontor. Därutöver tillkommer en utbildningsorganisation, Kriminalomsorgens utdanningssenter (), och en central ITavdelning. Den dömde placeras i närheten till sitt hem genom ett regionalt placeringsbeslut. 54 Kriminalomsorgen, Fakta om kriminalomsorgen 218 SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete I kan en gärningsman dömas till forvaring, dvs. ett tidsobestämt straff där den dömde kan friges först efter det att hon eller han inte längre anses farlig för samhället. Därutöver ansvarar Kriminalomsorgen för de personer som har dömts till ett tidsbestämt fängelsestraff, ett villkorligt straff med elektronisk övervakning eller annan frivårdspåföljd, samt de som genomgår utslussning. påbörjade Kriminalomsorgen i ett säkerhetsprogram , . ska bidra till att förankra säkerhetsstrategin. är ett omfattande program, som är integrerat i grundutbildningen för vårdare, ges i kurser vid KRUS-utbildningen och vid uppföljningen inom regionerna.55 Ett fokus i arbetet har varit att analysera de fel som begås och hur de påverkar säkerheten. Lärdomarna från dessa analyser har omvandlats till en kvalitetsstandard inom ramen för ett kvalitetsprojekt. har bl.a. lett till att två forskartjänster avseende säkerhet har inrättats vid och till att en samlad säkerhetsstatistik finns . En del i säkerhetsarbetet har varit att genomföra enkäter hos personalen avseende säkerhetskulturen, t.ex. om hur man ser på möjligheten och konsekvenserna av att erkänna egna misstag. Viss teknisk uppgradering har skett, bl.a. har det skett en upprustning av staket och kameraövervakning. Kriminalomsorgens ledning har dock poängterat i samtal med utredningen att det viktigaste är arbetet med personalen. Säkerhetsproblem uppkommer normalt inte p.g.a. materialfel utan p.g.a. mänskliga fel. I har tre tjänstemän inom Kriminalomsorgen avlidit till följd av våld från intagna . Enligt ledningen för Kriminalomsorgen berodde åtminstone två av fallen på bristande rutiner eller felaktig hantering av befintliga rutiner. beslutade Kriminalomsorgen om en ny säkerhetsstrategi för åren 2006–2010. Den ersatte en liknande strategi . I den nya strategin poängteras att god säkerhet inte får ske på bekostnad av människovärdet och den ska ta till vara samhällets, de anställdas, de dömda och andras intagnas trygghet. Det poängteras att alla förändringar som påverkar säkerheten ska ske med beaktande av vilken effekt omställningen får för påverkansarbetet. Det uttalas även tydligt att när avvägningar mellan påverkansarbete och säkerhetsförändringar ska ske, ska säkerheten som huvudregel ges störst vikt. Vid sådana värderingar ska behovet av att tillvarata ordning och säkerhet på anstalterna bedömas som mindre viktiga än förändringar 55 Kriminalomsorgen, Årsmelding 2007. Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 som ska ske för att säkra liv, hälsa och samhällstrygghet. Det poängteras även i strategin att samliga inom Kriminalomsorgen ska ha en gemensam förståelse för vad som är ändamålsenlig säkerhet och vad som krävs för att uppnå de uppställda målen. Kriminalomsorgen har angett följande strategiska mål för åren 2006–2010.56 1. Säkerhetsstrukturen och styrningen av säkerhetsarbetet ska ses över. Den interna säkerhetsdokumentationen ska värderas och vidareutvecklas. Arbetet med riskvärderingar ska intensifieras i alla led på system- och individnivå. Detta ska även omfatta hur bemanning och utrustning ska anpassas efter olika risknivåer. Målinriktat arbete ska riktas mot organisationens säkerhetskultur och de anställdas kompetens. Kunskap och information ska samlas och fördelas snabbt och så öppet som informationens innehåll ger anledning till. Utbildning i säkerhetsarbete ska även omfatta samarbetspartners i rättskedjan, inom förvaltningsområdet och i frivilligorganisationer. Forskningsresultat som är relevanta för säkerhetsarbetet ska inhämtas och den egna forskningsinsatsen ska förstärkas. Kriminalomsorgen ska tydliggöra vilka åtgärder som i högst grad påverkar samhällets trygghet. Sådana åtgärder ska övervägas särskilt. Kriminalomsorgens ledning har uppgett att rymning inte är ett prioriterat säkerhetsproblem. Mycket få intagna rymmer. Det finns inte heller någon målsättning att anstalterna ska kunna motstå angrepp utifrån. Kriminalomsorgen anser att 30 av de intagna är s.k. samhällsfarliga och kräver särskilda säkerhetsinsatser. 56 Kriminalomsorgen, Kriminalomsorgens sikkerhetsstrategi 2006–2010. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete Figur 8.20 Antal avvikelser, Kriminalomsorgen i , åren 2001–2008 13123134 67 62 44 50 29 40 45 37 115 112 100 105 79 74 69 71 15 16 13 7 6 7 8 4 0 20 40 60 80 100 120 140 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Rymning Avvikelse öppen anstalt Uteblivelse efter permission Rymning från bevakad permission Källa: Kriminalomsorgen En särskild strategi finns för hantering av narkotika- och annat missbruk. Det ska vara svårt att använda narkotika inne på anstalterna, även om innehav av narkotika inte helt går att hindra vid de öppna anstalterna. Kriminalomsorgen har 12 narkotikahundar. genomförs ca 25 000 urinprov vid anstalterna. av proven är positiva, vilket Kriminalomsorgens ledning anser är ett tecken på att det missbruksdämpande arbetet går i positiv riktning med tanke på att av de intagna är beroende av droger då verkställigheten påbörjas. Den norska Kriminalomsorgen ska följa utvecklingen av våld och hot mot anställda inom kriminalvården. Någon slutrapport har ännu inte redovisats. Förutom att registrera antalet anmälda våldshändelser mot anställda vid anstalterna har Kriminalomsorgen även genomfört undersökningar av våld och hot mot anställda inom frivården samt våld och hot mellan intagna. Dessutom har de genomfört en kvalitativ undersökning för att analysera det s.k. mörkertalet, dvs. fall som inte kommer till myndighetens kännedom. Av det material som har redovisats kan utläsas att det fysiska våldet mot anställda har minskat från att av de anställda hade utsatts . Det psykiska våldet, t.ex. hot för att skrämmas eller för att skapa osäkerhet, hade däremot blivit dubbelt så vanligt, en ökning 221 Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 från . Verbalt våld, dvs. utskällningar eller nedvärderande utryck, är den vanligaste formen av psykiskt våld och utgjorde 150 fall . De som gör sig skyldiga till våld mot anställda är som regel dömda för våldsbrott.57 Tårgas, batonger och handfängsel finns samlade på olika platser vid de stora anstalterna för att kunna användas vid insatser. Kriminalomsorgen har dock funnit att OC-spray inte ska införas inom den norska . Figur 8.21 Antal självrapporterade incidenter med våld och hot mot anställda, Kriminalomsorgen i , åren 2004–2007 189 160 279 204 0 50 100 150 200 250 300 2004 2005 2006 2007 Källa: , Vold og trusler mot tilsatte i kriminalomsorgen 2007, s. 21.