sou · GXB347 · 2009-12-14 00:00:00 — Tillsynen ska inriktas på att bevaka att arbetsgivarna planerar och bedriver sin verksamhet så att arbetsmiljökraven tillgodoses. Vid tillsynen ska en helhetsbedömning eftersträvas. ska planera och tillämpa en tillsynsmetod som innebär att samtliga arbetsställen genomgås genom besök under ett bestämt tidsintervall. Arbetsställen som omfattas av en certifiering av ledningssystem för arbetsmiljö under ackreditering ska vara undantagna från denna tillsyn. ska göra anmälan till om den finner att det finns skäl för ingripande enligt marknadsföringslagen (2008:486) mot marknadsföring som riktas till arbetsgivare. I fråga om arbete som utförs i hemmet ska inspektionsbesök ske endast på begäran av den arbetsgivare eller arbetstagare som berörs, eller om det finns någon annan särskild anledning till det. Motsvarande ska gälla för arbete som utförs av den som driver verksamhet utan arbetstagare eller utan att ha annan arbetstagare anställd än familjemedlem. Författningsförslag SOU 2009:97 18 I fråga om tillsyn på fartyg gäller bestämmelser i fartygssäkerhetslagen (2003:364) och med stöd av lagen meddelade föreskrifter i stället för vad som sägs i denna förordning. Denna förordning träder i kraft . 1 Utredningens arbete 1.1 Utredningens uppdrag Utredningens uppdrag är att se över behovet av och möjligheterna att införa styrmedel på arbetsmiljöområdet som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Sådana styrmedel kan enligt direktiven handla om att arbetsmiljöstandarden på olika verksamheter bedöms och att verksamheter med ett väl fungerande arbetsmiljöarbete eller en på ett visst sätt bedömd god arbetsmiljö kan lyftas fram för att förstärka marknadsmekanismer t.ex. när det gäller rekrytering av arbetskraft och konkurrensförutsättningar. Exempel på sådana styrmedel anges vara arbetsmiljömärkning, certifiering eller liknande marknadsorienterade styrmedel. Även styrmedel som lyfter fram eller förstärker sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetens resultat ingår i uppdraget. Direktiven till utredningen är intagna som bilaga 1 och 2. Utredningen har som ett deluppdrag haft att utreda möjligheterna att koppla marknadsorienterade styrmedel till tillsyn och att därvid beakta den tillsynsmodell som tillämpas i med s.k. screening av arbetsställen (genomgång av samtliga arbetsställen) och åsättande av s.k. . Deluppdraget har redovisats i delbetänkandet En ny modell för arbetsmiljötillsyn (SOU 2009:40), där det föreslås att en ny tillsynsmodell införs i den svenska tillsynen på arbetsmiljöområdet med den danska modellen som förebild. Kvarvarande frågor, dvs. utredningens uppdrag i övrigt, ska redovisas . Detta är utredningens slutbetänkande där de kvarvarande frågorna redovisas. Utredningens arbete SOU 2009:97 1.2 Utredningens arbete Som framgår av föregående avsnitt har utredningens arbete varit uppdelat i två etapper. Den första etappen avsåg deluppdraget om kopplingen av marknadsorienterade styrmedel till tillsyn, där den s.k. danska modellen för tillsyn av arbetsmiljön skulle beaktas. I denna andra etapp har vi arbetat vidare med det bredare uppdraget om behovet av och möjligheterna att införa marknadsorienterade styrmedel som skulle kunna ta till vara arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. En betydande del av arbetet i denna andra etapp har, i enlighet med direktiven, bestått i att kartlägga och beskriva de styrmedel av denna karaktär som finns och tillämpas i och andra länder. En sådan samlad redovisning av olika marknadsorienterade styrmedel kan utöver att vara ett underlag för överväganden och förslag ha ett värde i sig som informations- och inspirationskälla. Kartläggningen och beskrivningen av existerande marknadsorienterade styrmedel kan av naturliga skäl dock inte bli heltäckande, inom den ram som utredningen har haft till sitt förfogande. Vi har besökt provinserna och i för att ta del av deras system för och arbete med arbetsmiljöfrågorna samt deras erfarenheter av olika styrmedel. Vi har därvid besökt och () i samt of (Work Safe BC) i . Vi har vidare besökt olika konferenser och seminarier för att ta del av system och erfarenheter i andra länder. Vi har dessutom deltagit i en konferens om upphandling. Utredningen har utöver de institutioner som vi har träffat vid studiebesök och resor haft kontakter med , , Föreningen Svensk Företagshälsovård, Europeiska arbetsmiljöbyrån m.fl. aktörer inom arbetsmiljöområdet för att inhämta uppgifter om och synpunkter på de frågor som utredningen har haft att utreda och överväga. Utredningen har, som redan redovisades i delbetänkandet, medverkat bl.a. vid ett seminarium med forskare m.fl. från verksamma inom det engelska s.k. , en bred kartläggning av olika faktorer av betydelse för hälsa och säkerhet, anordnat av . SOU 2009:97 Utredningens arbete 21 Vi har med utgångspunkt från vår kartläggning kommit fram till att det finns starka skäl att försöka förstärka nuvarande styrmedel med ytterligare marknadsincitament för göra arbetsmiljön i större utsträckning till ett konkurrensmedel och arbetsmiljöarbetet till en viktigare del i företags och andra verksamheters strategiska arbete. Våra överväganden och slutsatser leder fram till ett antal förslag. Utredningen har haft gemensamma sammanträden med experterna och referensgruppen. Samrådet med arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter har därmed huvudsakligen skett genom redovisning och diskussioner vid dessa sammanträden. 2 Principiella utgångspunkter för arbetsmiljöarbetet 2.1 Arbetsmiljöarbetet – en strategisk del av verksamheten I takt med att arbetsmiljöfrågorna vidgades till det psykiska och sociala området och vidare till frågor om arbetets organisation och innehåll blev kopplingen till verksamhetsfrågorna i övrigt tydligare. Å ena sidan får det betydelse för arbetsmiljön hur verksamheter organiseras och bedrivs och å andra sidan får krav på arbetsmiljön betydelse för verksamhetens organisation, drift och resultat. Länge betraktades, och fortfarande betraktas i många fall, arbetsmiljöfrågorna enbart från ett individperspektiv, dvs. de begränsas till frågor om individens hälsa och säkerhet. Som framhålls bl.a. i Arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådets första rapport1 är verksamhetsperspektivet inte tillräckligt uppmärksammat. Detta avser hur arbetsmiljön påverkar bl.a. kvalitet, störningar och produktivitet. I rapporten anges som exempel att många arbetsmiljöfaktorer såsom störande buller, olämpliga arbetsställningar, vibrationer, relativt små avvikelser från optimal temperatur och icke optimal belysning var och en kan orsaka en markant försämring av prestationsförmågan, och en därmed motsvarande produktivitets eller kvalitetsförlust. Vidare framhålls att psykologiska faktorer och förhållanden i arbetets organisering kan vara minst lika betydelsefulla, men det finns få studier som undersökt deras kvantitativa effekter på kvalitet och produktivitet. Människan är en känslig komponent i ett verksamhetssystem, och prestationsförmågan minskar påtagligt om arbetsmiljön brister. Enligt rapporten pekar ny forskning på att arbetsmiljöns effekter på kvalitet och produktivitet har påtagligt större ekonomisk bety1 God arbetsmiljö – en framgångsfaktor? (SOU 2009:47). Se bl.a. kapitlet Hur påverkar arbetsmiljön kvalitet och produktivitet? Principiella utgångspunkter för arbetsmiljöarbetet SOU 2009:97 delse än personalekonomiska faktorer. En förutsättning för att kunna utnyttja arbetsmiljöförbättringarnas potential för ökad effektivitet är emellertid god kunskap om hur sambanden fungerar. Slutsatsen i rapporten är att förbättringar av arbetsmiljön i många fall är en fungerande strategi för att öka verksamheters effektivitet genom högre kvalitet och produktivitet, och att de företag och organisationer som genomför kunskapsbaserade arbetsmiljöförbättringar därför skaffar sig konkurrensfördelar. Med betoning av helhetssynen på arbetsmiljöfrågorna har det blivit allt tydligare att arbetsmiljöfrågorna inte kan behandlas som sidovagnsfrågor i verksamheten. De är strategiska verksamhetsfrågor. Detta kom också till uttryck i reformeringen av arbetsmiljölagstiftningen och (se bl.a. prop. 1986/87:100, bilaga 12 och prop. 1990/91:140). Kraven på ett s.k. systematiskt arbetsmiljöarbete, som innebär att arbetsgivaren ska systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö, infördes i 3 kap. 2 a § arbetsmiljölagen. Dessa krav bygger på att arbetsmiljöfrågorna bör integreras i verksamhetsstyrningen och finnas med vid strategiska beslut om verksamheten. Detta synsätt har varit vägledande för inriktningen av arbetsmiljöpolitiken och har poängterats i utredningar och översyner sedan det introducerades2. Det kan emellertid diskuteras hur väl detta har slagit i genom i praktiken. Vårt uppdrag är att se över behovet och möjligheterna att införa styrmedel som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Detta är således den centrala uppgiften för marknadsorienterade styrmedel. Sambandet mellan arbetsmiljön och verksamheten i övrigt och dess resultat ska förtydligas. Incitamenten för att arbeta med arbetsmiljön och förbättra den ska därmed ökas. Därigenom kan arbetsmiljöfrågorna lyftas upp och bli viktigare för alla och en var och en bra arbetsmiljö kan om de rätta marknadsförutsättningarna föreligger bli ett konkurrensmedel på olika marknader. Promemorian Långsiktig verksamhetsutveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv – En handlingsplan för att förnya arbetsmiljöarbetet (Ds 2001:28) samt Promemorian arbetsmiljön och utanförskapet en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken (Ds 2008:16) 24 SOU 2009:97 Principiella utgångspunkter för arbetsmiljöarbetet Marknadsorienterade styrmedel för att åstadkomma eller bidra till detta kan inriktas mot antingen marknadens utbudssida eller efterfrågesida. Effekterna av sådana styrmedel är naturligtvis beroende av att det finns ett intresse av eller en efterfrågan på en god arbetsmiljö. En sådan efterfrågan kan uppstå om t.ex. den som söker arbete på arbetsmarknaden väger in arbetsmiljön i sitt arbetssökande och i sitt slutliga val av arbetsgivare, en konsument som ska förvärva en vara eller en tjänst väger in om varan eller tjänsten har framställts av ett företag med god arbetsmiljö eller den som vill lägga ut ett uppdrag tar hänsyn till arbetsmiljön hos uppdragstagaren. I sådana fall kan det bli en marknadseffekt, dvs. ett behov uppstå att visa en positiv bild av verksamhetens arbetsmiljö. Ett marknadsstyrt system skulle också kunna bygga på negativa incitament för dem med dåliga arbetsmiljöer, dvs. att dessa arbetsgivare bestraffas eller utestängs från marknaden. Det är så att säga den andra sidan av myntet. En ökad efterfrågan kräver förmodligen ökade kunskaper, hos både företagsledningar respektive andra verksamhetsutövare och enskilda personer, om vad arbetsmiljön står för i allmänhet och en ökad medvetenhet om arbetsmiljöns betydelse för såväl hälsa och säkerhet som verksamheten i sig. Det finns anledning att fundera över behovet av utbildning, kunskapsspridning och opinionsbildande insatser där såväl statens som arbetsmarknadsparternas roller bör diskuteras. I våra överväganden kommer vi att återkomma till hur efterfrågesidan skulle kunna påverkas. När det gäller utbudssidan handlar det om hur arbetsmiljön kan redovisas och visas mot en marknad där det finns en efterfrågan på en god arbetsmiljö. Marknadskrafterna är ofta kopplade till ekonomiska motiv. Att kunna visa att arbetsmiljön ger positiva resultat i ekonomiska eller kvalitativa termer ökar naturligtvis arbetsmiljöns betydelse som konkurrensmedel. Ekonomiska drivkrafters betydelse direkt eller indirekt som marknadsorienterade styrmedel finns det därför anledning att belysa. I utredningens direktiv anges också att även styrmedel som lyfter fram eller förstärker sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetens resultat ingår i uppdraget. Det kan finnas intresse hos företag och andra verksamheter att såväl inåt som utåt visa sådana samband. Principiella utgångspunkter för arbetsmiljöarbetet SOU 2009:97 Den demografiska utvecklingen, med en ökad andel äldre i befolkningen och en minskad andel i yrkesverksamma åldrar, kan inom många yrkesområden leda till en brist på arbetskraft, vilket skulle kunna skärpa konkurrensen om arbetskraften och intresset att visa upp en god arbetsmiljö. För att få marknaden att fungera som en drivkraft på utbudssidan, dvs. för de som driver företag och andra verksamheter, behövs liksom när det gäller efterfrågesidan ökade kunskaper och en ökad medvetenhet om arbetsmiljöns betydelse. Olika instrument kan behövas för att förstärka sambanden med verksamhetens planering, drift och resultat samt t.ex. goodwill-värdet av en god arbetsmiljö. Frågor om arbetsmiljöns betydelse för lönsamhet och kvalitet hos verksamheter, produkter och tjänster blir viktiga. 2.2 Arbetsmiljön – ett konkurrensmedel Ett ekonomiskt perspektiv på arbetsmiljön Vi har i föregående avsnitt berört ekonomiska motiv för arbetsmiljöarbetet. Det är uppenbart att om arbetsmiljökraven påverkar hur verksamheten ska organiseras och bedrivas så har den betydelse för verksamhetens utfall och resultat. Däremot är, som framhålls i Arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådets första rapport3, nästa steg – att framgången innebär en ökad lönsamhet i monetär mening – svårt att dokumentera. I rapporten sägs bl.a. följande: Den begränsade forskning som finns bygger generellt på osäkra metoder och skakiga underlag, och vissa forskare går så långt som till att säga att det inte någonsin kommer att vara möjligt att på ett trovärdigt sätt argumentera för att exempelvis ergonomiska insatser är monetärt lönsamma. Den som vill argumentera för att arbetsmiljöarbetet måste vara en naturlig del av företagens kärnverksamhet skulle kanske i den sitsen stå sig bättre genom att lämna de finansiella kalkylerna och i stället framhålla arbetsmiljöns betydelse för företagets framgång på strategiskt viktiga områden som kvalitet, kreativitet och socialt ansvar. Enligt rapporten går det emellertid att diskutera ekonomiska fördelar av tre olika slag, kostnader som företaget sparar in, exempelvis genom att reducera sjukskrivning, kostnader som företaget undviker, exempelvis genom att utbilda personalen för nya 3 Se fotnot 1. Se bl.a. kapitlet Arbetsmiljö, arbetshälsa, framgång, lönsamhet.. 26 SOU 2009:97 Principiella utgångspunkter för arbetsmiljöarbetet arbetsuppgifter så att produktionen inte bromsas upp, och, som det tredje slaget, en ökad potential för att tjäna nya pengar, exempelvis genom att skapa en arbetsmiljö som främjar kreativitet. Slutsatserna när det gäller arbetsmiljö och ekonomi uttrycks i på följande sätt: Nåväl; ledar en god arbetsmiljö till framgång? Ja, det finns en övertygande grund för att tro på att en god arbetsmiljö, förverkligat genom ett systematiskt arbetsmiljöarbete och inte–grerat i övrig kärnverksamhet, är en framgångsfaktor för indikatorer som de flesta företag och organisationer gärna maximerar (tabell 1); både ganska konkreta storlekar som hälsa, närvaro och produktivitet, och mera svårfångade mått som kreativitet, innovationskraft och återhämtningsförmåga efter kriser /---/ Är en god arbetsmiljö då lönsam i monetär mening? Det är troligt att vissa typer av arbetsmiljöinsatser är lönsamma, med tanke på att flera av de framgångsindikatorer som arbetsmiljön kan påverka förmodligen är förknippade med besparingar, effektivare produktion eller bättre produkter. Andra insatser är kanske inte lönsamma, men genomförs ändå av företagen av strategiska skäl, eller helt enkelt därför att samhället lägger tvång. har inte forskningen en tydlig bild av vilka arbetsmiljöinsatser som är lönsamma, hur lönsamma de är och hur man kan optimera lönsamheten. Eller av vilka arbetsmiljöinsatser som inte är lönsamma, men kanske ändå leder till framgång. I vilket fall som helst är frågor om lönsamhet i monetära termer mycket svåra att besvara med bara något så när trovärdiga siffror. Man kanske ska låta bli? När ekonomiska perspektiv diskuteras i detta betänkande och i diskuteras närmast arbetsmiljöns betydelse för företagen, det företagsekonomiska perspektivet. En dålig arbetsmiljö medför naturligtvis kostnader även för samhället och individen. I den s.k. tankeramen4 (i fortsättningen används detta begrepp för den angivna promemorian) berörs arbetsmiljöns och arbetsmiljöarbetets konsekvenser för såväl individen som samhället och företagen. I detta betänkande kommer som sagt av naturliga skäl fokus, liksom det har varit för , att vara på arbetsmiljöns konsekvenser för företagen och andra verksamheter. Huruvida ekonomin i form av minskade eller undvikna kostnader eller möjligheter till ökad förtjänst är en drivkraft för verksamheterna är beroende av flera faktorer. Bland de viktigare finns attityder till och kunskaper om arbetsmiljö och dess konsekvenser, 4 Arbetsmiljön och utanförskapet – en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken (Ds 2008:16), kapitel 5 Arbetsmiljö och ekonomi. Principiella utgångspunkter för arbetsmiljöarbetet SOU 2009:97 mätbarheten och vad som redovisas i t.ex. bokföring och årsredovisningen samt allmänt den ekonomiska situationen i företaget i fråga. I en undersökning som redovisas i tankeramen (sid. 117) angav av företagen att ökad lönsamhet var en drivkraft för att vidta åtgärder för ökad hälsa och säkerhet för de anställda. Förmodligen är intresset större , men det finns anledning att fundera närmare över hur ekonomiska drivkrafter kan förstärkas. Den genomgång av forskningen om arbetsmiljön och dess ekonomiska effekter samt de överväganden och slutsatser som gör i sin delrapport bör därvid beaktas. Vi kommer för utredningens del att återkomma till en beskrivning av ekonomiska drivkrafter i kapitel 4 Marknadsorienterade styrmedel. 2.3 Statens och andra aktörers roller på arbetsmiljöområdet I enlighet med statens grundläggande ansvar för medborgarnas liv och hälsa (det s.k. offentliga åtagandet) har staten ett grundläggande ansvar för hälsa och säkerhet inom arbetslivet. Ansvaret fullgörs bl.a. genom en tvingande offentligrättslig skyddslagstiftning som ställer upp krav på förebyggande åtgärder. Kopplat till statens ansvar för en ändamålsenlig lagstiftning finns ett ansvar för att lagstiftningen efterlevs, dvs. att det finns en effektiv myndighetstillsyn. Samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare i det lokala arbetsmiljöarbetet är en av grundpelarna som arbetsmiljölagstiftningen vilar på och som kommer till uttryck i sjätte kapitlet arbetsmiljölagen. Statens roll är mer begränsad här. Staten har sett till att det finns ett regelsystem om samverkansorganisation med skyddsombud m.m. Denna del av lagstiftningen är företrädesvis av arbetsrättslig karaktär. Det är i det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare och deras representanter som arbetsmiljöarbetet bedrivs. Parterna har också en roll när det gäller utbildning, opinionsbildning, informationsverksamhet samt kunskapsbildning och kunskapsspridning. Kollektivavtal om arbetsmiljö täcker endast en del av arbetsmarknaden och de har varierande karaktär. Det har under tidernas lopp skett en växelverkan mellan statens och parternas insatser, mellan lag och avtal. SOU 2009:97 Principiella utgångspunkter för arbetsmiljöarbetet 29 I övrigt hänvisar vi till redovisningen i avsnitt 4.5 sid. 106–112 i tankeramen. Parterna har både branschvis och centralt ett omfattande samarbete i arbetsmiljöfrågor. Detta utgör en viktig utgångspunkt att bygga vidare på. Dialogen bör baseras på forskning och beprövad erfarenhet på området. Forskare och experter på arbetsmiljöområdet bör ta en aktiv del i denna dialog. På en marknad finns aktörer på såväl utbuds- som efterfrågesidan. Samspelet dem emellan konstituerar marknadskrafterna och de styrs av olika marknadsmekanismer där tillgång och efterfrågan är de avgörande faktorerna. Om och i så fall på vilket sätt staten ska lägga sig i vad som sker på marknaden är en kontroversiell och politisk fråga. På konsumentområdet t.ex. finns det skyddslagstiftning liksom det finns lagstiftning som reglerar arbetsmarknaden. Skyddslagstiftningen finns där för att skydda den svagare parten och därmed skapa en balanserad och välfungerande marknad. Vi kommer i våra avslutande överväganden och förslag att återkomma till en diskussion om statens roll när det gäller marknadsorienterade styrmedel. 3 Marknadsorienterade styrmedel 3.1 Allmänt om marknadsorienterade styrmedel Enligt våra direktiv ska vi se över behovet av och möjligheterna att införa styrmedel på arbetsmiljöområdet som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Det sägs vidare att sådana styrmedel kan handla om att arbetsmiljöstandarden på olika verksamheter bedöms och att verksamheter med ett väl fungerande arbetsmiljöarbete eller en på ett visst sätt bedömd god arbetsmiljö kan lyftas fram för att förstärka marknadsmekanismer t.ex. när det gäller rekrytering av arbetskraft och konkurrensförutsättningar. Som exempel på sådana styrmedel anges arbetsmiljömärkning, certifiering eller liknande marknadsorienterade styrmedel. Även styrmedel som lyfter fram eller förstärker sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetens resultat ingår i uppdraget. Som vi redan har varit inne på i föregående avsnitt karakteriseras en marknad av att det finns en efterfrågan och ett utbud. Marknadsmekanismerna styr hur marknaden fungerar. Förhållandet mellan tillgång och efterfrågan på en vara eller en tjänst gör att det uppstår en brist eller överskott på marknaden och bestämmer därigenom hur attraktiv varan eller tjänsten är, vilket bl.a. visar sig i priset på varan eller tjänsten. Tanken bakom marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet är att utnyttja drivkrafterna som finns på en marknad så att arbetsmiljön kan bli ett konkurrensmedel på denna marknad. Detta ska i sin tur innebära ett incitament för ett förstärkt och vidgat arbetsmiljöarbete, där arbetsmiljön blir viktigare även från verksamhetssynpunkt. Som vi diskuterar i kapitel 2 bestämmer efterfrågan på en god arbetsmiljön, eller annorlunda uttryckt hur bety31 Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 delsefull och attraktiv den är, i väldigt stor utsträckning hur starkt marknadsincitamentet blir. Innebörden i begreppet marknadsorienterade styrmedel har diskuterats i utredningen bl.a. med vår expert- och referensgrupp. Det finns en viss tveksamhet hos många mot begreppet och mot att använda sådana styrmedel då man ser en fara i att arbetsmiljöfrågorna blir beroende av ett marknadstänkande, dvs. ett beroende av marknadskrafterna och därvid en efterfrågan på en marknad. Arbetsmiljöfrågorna förutsätts därvid att stå på egna ben, dvs. att vara motiverade av att riskerna för olycksfall och ohälsa i arbetet ska minimeras och hälsan överhuvudtaget förbättras oberoende av om det innebär en marknadsfördel eller inte. Som vi ser det ska marknadsorienterade styrmedel ses som ett kompletterande styrmedel för att förstärka de drivkrafter som redan finns för en bättre arbetsmiljö. Det innebär att de också ska verka för att förstärka verksamhetsperspektivet som vi har redovisat i föregående kapitel. Detta innebär inte att säkerhets- och hälsomotivet ska förminskas. Det finns enligt vår mening ingen motsättning mellan det vi kan kalla hälsoperspektivet och verksamhetsperspektivet. Det finns i stället ett starkt samband dem emellan vilket innebär att de är ömsesidigt beroende av varandra. Det finns ingen kristallklar avgränsning av begreppet marknadsorienterade styrmedel.