sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — Högst andel flickor är det på hantverks- omvårdnads- barn- och fritids- samt livsmedelsutbildning- arna. Bland nybörjarna i gymnasiet har könsgapet minskat något, främst på de pojkdominerade utbildningarna från /96 fram till . Tabell 4.6 Andelen flickor av elever som påbörjat ett nationellt program samt IV-program på gymnasiet (%) Barn- och fritid (BF) Bygg (BP) El (EC) Energi (EN) Estetiska (ES) Fordon (FP) Handels- och adm. Hantverk (HV) Hotell- och rest. Industri (IP) Livsmedel (LP) Medie (MP) Naturbruk (NP) Naturvetenskap (N) Omvårdnad (OP) Samhällsvetenskap (SP) Teknik (TP) Individuella (IV) Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden Inom omvårdnads- och barn och fritidsutbildningarna har köns- fördelningen blivit något jämnare den senaste femårsperioden. Inom hantverks- och livsmedelsutbildningarna har könsfördel- ningen däremot blivit ojämnare (webb- plats). Ett program som är särskilt bör nämnas i sammanhanget är det indi- viduella programmet (IV). Totalt var det 31 532 elever som under läs- året 2008/09 gick på IV. Detta motsvarar av alla elever på gymn- asieskolan. Av eleverna på IV är en majoritet pojkar - . Bland eleverna på IV finns de som inte kommit in på något nationellt pro- gram på gymnasieskolan, det vill säga elever som har behov av störst stöd i skolan. Många elever i gymnasieskolan går alltså på program där köns- fördelningen är ojämn, varmed här avses en fördelning utanför inter- vallet . För att illustrera resonemanget kan programmen delas in i pojkprogram, flickprogram respektive samprogram. Ett pro- gram där den könsmässiga fördelningen ligger inom intervallet mellan 40–räknas alltså som ett samprogram. Det är av alla elever som går på ett samprogram. Detta är en minsk- ning /96, då av alla elever gick på samprogram. Köns- segregeringen har alltså ökat i gymnasieskolan från /96. Tabell 4.7 Andel elever i årskurs 1 av respektive kön på flickprogram respektive pojkprogram (%) Flickprogram = mer än Pojkprogram = mer än Uppkomsten av fristående under skolor har med- fört ytterligare valmöjligheter för eleverna. Det främst inom gymn- asieskolan som de fristående skolorna har ökat sin marknadsan- del. I diagrammet nedan åskådliggörs hur de fristående skolorna ökat och då främst inom gymnasieskolan. av gymnasieeleverna går på fristående skolor. Motsvarande andel på är . Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden Diagram 4.4 Utvecklingen av antalet fristående skolor /94 till samt andelen elever i grund- och gymnasieskolan som går i fristående skolor (antal och %) Andelen elever i som går i fristående skolor Andelen elever i gymnasieskolan som går i fristående skolor 4.8 Sammanfattning och analys Hur har svenska elever uppfattat utvecklingen i skolan sedan 1990- talets början? Det är inte helt lätt att sammanfatta den frågan efter- som det finns olika tendenser och strömningar som ibland pekar åt motsatta håll. De flesta elever i den svenska skolan uppger att de trivs bra – både med sin skolgång och sina lärare. Trivseln verkar dock högre bland flickor än bland pojkar. visar andra undersökningar att en stor andel av de svenska eleverna känner sig stressade, något som framför allt gäller flickorna. Läxor och hemuppgifter samt de egna förväntningarna och kraven är de faktorer som främst fram- kallar stressen. Många elever tycker också att mobbning och kränkande behandling är ett problem på deras skola. Det är svårt att dra några helt säkra slut- satser om könsskillnader eftersom intervjuunderlaget ofta är för litet för att hitta skillnader mellan gruppen flickor och gruppen pojkar. De mer kvalitativa undersökningar som gjorts tyder på att det finns tydliga könsskillnader: både när det gäller vilken typ av Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden kränkande behandling eleven i fråga utsätts för och även hur elever som mobbar uppträder. En annan könsskillnad gäller attityden till inflytande. Flickor uppger oftare än pojkar män att de vill och kan påverka. Vi kan också se att flickor och pojkar väljer olika program i gymnasiet. Bara på 3 av 17 nationella program är könsfördelningen någotsånär jämn. Det finns alltså en hel del tydliga könsskillnader när det gäller många olika faktorer i den svenska skolan: val till gymnasieskolan, upplevelse av stress, indraget studiebidrag och så vidare. Men vi kan också konstatera att det på flera området saknas könsuppdelad statistik: detta gäller till exempel mobbning och kränkande behandling, där det intervjuade underlaget i attitydundersökningar är för litet för att möjliggöra några slutsatser. Vi saknar också statistik när det gäller faktiskt ogiltig frånvaro, baseras våra siffror mest på elevernas egna svar. Med det sagt anser vi att det väcks många frågor i det här kapitlet. Det gäller till exempel de stora könsskillnaderna i den självupplevda stressen. Elevernas svar tyder på att föräldrar inte ställer olika höga krav på flickor och pojkar, inte heller verkar flickor uppleva att lärarna ställer högre krav på dem eftersom det är fler pojkar än flickor som upplever att lärarna behandlar eleverna olika. Den stora skillnaden hittar vi däremot i stressen från de egna kraven och de egna förväntningarna där flickorna både i årskurs 7–9 och i gymn- asiet ställer mycket högre krav på sig själva än vad pojkarna gör. Då väcks frågan: var kommer den här stressen ifrån? En förklaring som förs fram är det omkringliggande samhället och dess genusordning, där flickor och unga kvinnor ställs inför ett batteri av krav: det räcker inte att se ut på ett visst sätt och väga på ett visst sätt, som flicka eller ung kvinna bör man också prestera bra i skolan. Eller handlar det om att dagens flickor och unga kvinnor definierar ordet stress på ett annat sätt än tidigare generationer och att det hör till att säga att man är stressad? Även de skilda svaren från pojkar och flickor när det gäller inflytande är värda att titta närmare på. Elevernas svar tyder på att lärare och annan skolpersonal lyssnar mer på flickor än på pojkar, vilket naturligtvis inte är bra. som uppger fler pojkar än flickor att de är ointresserade av inflytande. Då är frågan: varför vill inte pojkar i samma utsträckning som flickor påverka sin skolgång? Hänger detta ihop med det vi ska visa i nästa kapitel, nämligen att pojkar generellt verkar mindre engagerade i sin skolgång? Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden pojkar sin vilja igenom utan att behöva medvetet försöka påverka undervisningens innehåll och andra faktorer? vi vill också lyfta fram de könssegregerade valen till gymn- asieskolan. Trots den officiella linjen från skolväsende och politiker att alla måste arbeta aktivt för att bryta just dessa val händer väldigt lite. År väljer pojkar vissa program medan flickor väljer andra. Varför är det så? Är det officiella budskapet till elever som funderar på att välja könsotraditionellt ett, medan det reella budskapet är ett annat? Är den rådande genusordningen så stark i skolan att man som elev straffas alltför hårt för att våga välja ett program som anses vara traditionellt tillhörande det motsatta könet? 5Könsskillnader i betyg och provresultat Nedan redovisar vi uppgifter om könsskillnader i betyg och prov- resultat. Diagrammen visar om inte annat framgår slutbetygen i årskurs 9, . 5.1Flickor och pojkars resultat i Det nu gällande målrelaterade betygssystemet infördes /96 (prop. 1994/95:85). I systemet finns tre betygssteg, som baseras på betygskriterier i kursplanerna. Ett godkänt betyg (G) ger 10 poäng, ett väl godkänt (VG) 15 poäng och ett mycket väl godkänt (MVG) 20 poäng. En elev som ej uppnått målen får 0 (EUM) poäng. Det genomsnittliga meritvärdet beräknas som summan av betygs- poängen för de 16 bästa betygen (16 betyg av vanligen 17 totalt) och det maximala värdet kan bli 320 poäng. motsvarande pojkarnas slutbetyg i årskurs 9 sam- mantaget av flickornas betyg. Pojkarnas genomsnittliga merit- värde var 198,5 medan flickornas var 220,6. Skillnaderna i betyg mellan grupperna flickor respektive pojkar har enligt varit relativt konstanta åtminstone –2005 (2006b). Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.1 Kvoten mellan pojkars och flickors meritvärde i Spridning av flickors och pojkars meritvärden i En större andel flickor än pojkar har de allra bästa betygen i grund- skolan, det vill säga ett meritvärde i intervallet 305–320. hade av alla flickor ett meritvärde i detta spann, medan mot- svarande andel pojkar var . En större andel pojkar har de allra sämsta betygen: hade av pojkarna ett meritvärde i intervallet 0–150, medan motsvarande andel flickor var . Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.2 Spridningen av meritvärdet i , fördelat på kön (%) Diagrammet nedan visar kvoten mellan andelen pojkar och andelen flickor som har ett givet meritvärde. Ett värde större än 1 betyder att det är fler pojkar som har fått detta genomsnittliga meritvärde, och ett värde mindre än 1 betyder att det är flickor. Det är alltså betydligt fler pojkar som har ett meritvärde i intervallet 0–155. Bland elever om har det maximala meritvärdet – 320 – är flickorna i stor majoritet; av dessa elever är flickor. Andelarna flickor respektive pojkar väger jämt vid meritvärdet 220. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.3 Kvoten mellan andelen pojkar och andelen flickor som har ett givet meritvärde För behörighet till gymnasieskolan krävs minst slutbetyget G i ämnena svenska/svenska som andra språk, engelska och matematik. En något större andel flickor än pojkar uppnår behörighet till ett nationellt gymn- asieprogram. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.4 Andelen pojkar och flickor som är behöriga till ett nationellt program på gymnasieskolan (%) Ett annat mått på skolframgång är andelen elever med fullständiga betyg, det vill säga elever som har minst betyget godkänt i alla ämnen, vanligen 17 st. Andelen pojkar som saknar fullständiga betyg uppgår till . Motsvarande andel flickor uppgår till . av alla elever som lämnar skolan utan fullständiga betyg är pojkar. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.5 Andelen elever med fullständiga betyg (%) Betygsskillnader mellan flickor och pojkar per ämne Den genomsnittliga betygsskillnaden till flickornas fördel är störst i bild, hem- och konsumentkunskap samt svenska. I matematik, teknik och fysik är könsskillnaderna mindre, men flickorna är bättre än pojkarna även i dessa ämnen. Flickorna har högre betyg än pojkarna i alla ämnen utom idrott och hälsa. Tabellen nedan visar kvoten mellan pojkars och flickors betygspoäng uttryckt i procent. Ett värde under 100 innebär att flickor har bättre betyg än pojkar. Könsskillnader i betyg och provresultat Tabell 5.1 Pojkarnas respektive flickornas betygspoäng samt kvoten uttryckt i procent (poäng och %) Kvot (%) Idrottslärare ser ofta uttalat flickor som bräckligare Idrott och hälsa är det enda ämne där pojkar fortfarande har bättre betyg än flickor. Orsakerna till detta ligger möjligen i andra, djupare gående skillnader mellan idrotten och de andra ämnena. Då åsyftas inte bara att man vid idrottslektionerna obe- Könsskillnader i betyg och provresultat kymrat förväntas klä av sig naken framför sina klasskamrater, något som kan vara nog så ansträngande, särskilt av livet när kroppen snabbt förändras. Nej själva ämnet, själva undervisningen och inställningen till densamma skiljer också ut sig dramatiskt från den övriga skolan, på två sätt. Den rädsla för nivåindelning och prestationsfokus som åtmin- stone till del präglar övriga ämnen lyser här med sin frånvaro. Man föreställer sig att de två bästa eleverna i spanska får välja varsitt lag som sedan ska böja verb på tid. När tävlingen är över säger man tröstande till det förlorande laget att det viktigaste inte är att vinna som det vinnande laget firar. Språk- obegåvade elever i det förlorande laget får finna sig i arga blickar från sina kompisar. Fokus i undervisningen ligger heller inte på att eleverna ska till- ägna sig nya kunskaper. I en föreläsning av på GIH i citerade hon tvärtom lärare som ansåg att det viktigaste de lärde ut var laganda och glädjen i att röra på sig: – Målsättningen är mångfald, trivsel och rörelseglädje. Ett rimligt löpsteg eller att exempelvis andas korrekt under löp- ning för att undvika håll tycks däremot vara sådant som eleverna antingen kan eller inte. Det är som om elever fick en bunt ekva- tioner utan att någon ens brydde sig om att förklara vad x var. Räkna på nu bara. Tänk på att det ska vara roligt att räkna. Den eventuella glädjen tycks relativt beroende av de förkunskaper eleven skaffat sig utanför skolan. Det är svårt att tänka sig idrottens synsätt i de andra ämnena. Det går däremot ganska lätt att se varför könsmönstrena i idrotts- ämnet skiljer ut sig. I en annan studie, av , och , också på GIH, ser man ser hur idrottslärare ofta medvetet eller omedvetet förmedlar uppfatt- ningar om manligt och kvinnligt, hur själva idrottsprestationen i sig blir manligt kodad, medan flickor har en möjlighet att välja bort deltagande. Idrottslärare ser ofta uttalat flickor Könsskillnader i betyg och provresultat som bräckligare och svagare och eleverna anpassar sig efter deras förväntningar. När eleven gör lilla korset går ett sus genom klassen. hojtar en flicka. –Tjejer, ni behöver inte göra det här, säger läraren. Eleverna fnissar, men ingen kommenterar. –Det kräver jättemycket styrka för man är ju ganska högt upp Och sen kommer en riktig superövning för killar. Även i deras svar saknas klara besked om vad det är som egent- ligen lärs ut: Vad eleverna ska lära sig i ämnet och vad som där- med framstår som viktiga kunskaper att tillägna sig, hade lärarna inte helt lätt att redogöra för. Däremot finns uttalade presta- tionskrav inbakade i betygssättningen. Kombinationen av prestationsfokus som betygssättning i kombination med att mycket liten energi ägnas åt att faktiskt lära eleverna saker som de inte redan kunde är självfallet inte enbart negativt för flickor. Tvärtom är det möj- ligen ännu värre för pojkar som inte redan är fysiskt aktiva utan- för skolan och därför inte besitter de förkunskaper som krävs för att alls kunna ta till sig av undervisningen. Dels ingår fysisk styrka och sportintresse uttalat i maskuliniteten, dels – och möj- ligen just därför – saknar pojkarna den möjlighet som flickor generellt har, att ostraffat undvika idrottslektionerna. Att se över idrottsundervisningen ur könsperspektiv skulle därför gynna både pojkar och flickor. Följande tre diagram visar utvecklingen av könsskillnaden i betyg i SO-ämnena, NO-ämnena och kärnämnena från /98 till 2007/08. I SO-ämnen är könsskillnaderna i betyg relativt konstanta . Könsskillnaden till flickornas fördel är störst i religionskunskap och minst i historia. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.6 Kvoten mellan pojkars och flickors betygspoäng i SO-ämnen Även i NO-ämnena är betygsskillnaderna till flickornas fördel rela- tivt konstanta . Det finns dock en liten tendens till att skillnaderna till flickornas fördel ökar. Diagram 5.7 Kvoten mellan pojkars och flickors betygspoäng i NO-ämnen Könsskillnader i betyg och provresultat Flickorna är bättre än pojkarna i engelska, men i detta ämne har gapet mellan flickor och pojkar minskat något . I matematik och svenska är könsskillnaderna i betyg stabila . I svenska som andraspråk är dock variationerna i betygs- skillnad mellan könen något större. Diagram 5.8 Kvoten mellan pojkars och flickors betyg i engelska, matematik, svenska/svenska som andra språk Könsskillnader i resultat på nationella prov I årskurs 9 genomförs obligatoriska nationella prov i svenska, mate- matik och engelska. Proven ska konkretisera kursplanernas mål och vara ett stöd för likvärdig betygssättning. Avsikten är dock inte att proven ensamma ska styra betygssättningen av enskilda elever. Flickor skriver bättre på de nationella proven än pojkar i engelska och svenska. I matematik presterar gruppen flickor i stort sett på samma nivå som gruppen pojkar. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.9 Resultat på nationella prov i , , fördelat på kön (%) En analys av könsskillnaderna för elever med MVG ger samma mönster som i betygsstatistiken, nämligen att flickor är betydligt bättre i svenska, och engelska, men att könsskillnaden är marginell i matematik. I engelska har flickornas försprång minskat ; även här går mönstret igen från betygsstatistiken. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.10 Skillnad mellan andelen pojkar respektive flickor med betyget MVG på de nationella proven (procentenheter) En stor majoritet av eleverna får ett slutbetyg som ligger på samma nivå som deras resultat på ämnesprovet. Det är dock fler pojkar som får ett slutbetyg som ligger lägre än deras resultat på ämnes- proven och det är fler flickor som får ett slutbetyg som ligger högre än deras resultat på ämnesprovet (2006b). Hur könsskillnader i betyg varierar med socioekonomi En fråga är om könsskillnaderna i betyg varierar med föräldrarnas utbildningsbakgrund (socioekonomi). Myndigheten för skolut- veckling har i rapporten och skolframgång – tolkningar och per- spektiv, visat att ju högre utbildningsnivå elevens moder har desto högre blir det genomsnittliga meritvärdet hos eleven. Emellertid påverkas inte betygsskillnaden mellan flickor och pojkar av modernas utbild- ningsnivå. Bland såväl elever där modern har en högsta utbildning från grundskola, gymnasieskola som högskola presterar flickor bättre än pojkar. Provresultaten för ämnesproven i årskurs 9 visar ett likartat mönster. Båda könen presterar bättre på proven ju högre moderns utbildnings- nivå är. Pojkar presterar sämre än flickor i varje undergrupp och Könsskillnader i betyg och provresultat ämne förutom i matematik när moderns högsta utbildningsnivå är förgymnasial. Diagrammet visar andelen elever som fått betyget MVG på ämnesproven. Diagram 5.11 Andelen flickor respektive pojkar med betyget MVG på nationella prov, fördelat efter moderns högsta utbildningsnivå (%) Hur utländsk bakgrund påverkar könsskillnaden i skolprestationer SCB:s definition på utländsk bakgrund är elever födda utomlands samt elever födda i med båda föräldrarna födda utomlands. Elever med svensk bakgrund presterar i genomsnitt bättre än elever med utländsk bakgrund, enligt den valda definitionen. Däremot ser vi att utländska flickor i genomsnitt presterar något bättre än vad svenska pojkar gör. finns det en stor spridning i betygsnivå inom gruppen elever med utländsk bakgrund. har visat att resultaten i skolan hänger samman med när eleverna kommer till , i för- hållande till tidpunkten för skolstarten, och med föräldrarnas utbild- ningsnivå. Elever som kommer till tidigt och där föräldrarna hade högre utbildning presterar bättre än elever som kommer till sent och där föräldrarna har en låg utbildning (2004a). Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.12 Meritvärde för flickor och pojkar, med svensk och utländsk bakgrund (meritvärde) Pojkar med svensk bakgrund Flickor med svensk bakgrund Pojkar med utländsk bakgrund Flickor med utländsk bakgrund Det är vanligt att vid olika typer av jämförelser gruppera kom- munerna i nio kommungrupper, enligt en indelning som har gjorts av organisationen och Landsting. Det finns ett samband mellan elevernas skolprestationer och föräldrarnas utbild- ningsnivå. Det är därför inte förvånande att eleverna i förorts- kommuner och storstäder i genomsnitt har ett högre meritvärde, eftersom andelen invånare med längre utbildning i allmänhet är högre där. Frågan är om även könsskillnaden i skolprestationer har en regional dimension, det vill säga, om kvoten mellan pojkars och flickors betyg varierar mellan olika typer av kommuner. Det finns en liten skillnad mellan kommungrupperna: Kvoten, uttryckt i procent, varierar mellan i kommungruppen varuproducerande kom- muner, och i gruppen förortskommuner. Det finns dock stora skillnader mellan kommunerna inom respektive kommun- grupp. framhåller att det ur ett systemperspektiv är svårt att peka ut en grupp kommuner och hävda att de generellt har större könsskillnader än andra. Könsskillnaden i måluppfyllelse är ett nationellt fenomen (2006b). Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.13 Pojkars och flickors meritvärde samt kvot, fördelat på kommungrupp, ( meritvärde och kvot) På kommunnivå är könsskillnaden i genomsnittligt meritvärde naturligt nog större än motsvarande skillnad på kommungrupps- nivå. har visat att könsskillnaderna i skolprestationer på kommunnivå varierar kraftigt från till ett annat. En kommun som har stor skillnad i betyg mellan flickor och pojkar , kan alltså ha en liten skillnad påföljande år (2006b). Nedan redovisas den genomsnittliga betygsskillnaden mellan flickor och pojkar, beräknat på ett treårssnitt. är skill- naderna mellan kommunerna stora. I flertalet kommuner (127 stycken) är kvoten, uttryckt i procent, mellan pojkars och flickors meritvärde i intervallet 89–. Men det finns även ett 30-tal kom- muner där pojkarnas meritvärde beräknat på ett treårssnitt endast mot- svarar 77–av flickornas meritvärde. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.14 Kvoten mellan pojkars och flickors meritvärde, uppdelat på kommuner (antalet kommuner) har gjort vissa analyser av könsskillnader i meritvärde på skolnivå. Slutsatsen är att betygsskillnaden mellan flickor och pojkar på de enskilda skolorna ofta varierar från till ett annat, även om det enligt finns exempel på skolor med systematiskt avvikande nivåer (2006b). Vi har låtit SCB göra vissa översiktliga analyser av spridningen på skolnivå av betygkvoten mellan pojkar och flickor. Resultaten bekräftar i stora drag analys , men de ibland mycket stora könsskillnaderna i betyg mellan skolorna, motiverar en fördjupad förklarande analys. Vi avser att återkomma i slutbetänkan- det med en sådan analys. Könsskillnader i betyg och provresultat Lagom är bäst. En kille i ska inte misslyckas i skolan. Han får gärna placera sig över medeltalet i betygsstatistiken. Men förutsättningen är att studieframgångarna kommer motståndslöst. Acceptansen för hårt skolarbete är inte skyhög bland intervjuade killarna. Det är inte okej att ställa in en social aktivitet med moti- veringen att man ska plugga. Killarna är överens om att tjejerna lyckas bättre i skolan, men de är övertygade om att killarna kommer revanschera sig när det verk- ligen gäller. och går i nian på Gullmarsskolan. Det är en medel- stor högstadieskola i västkuststaden . Det är rast och killarna hänger vid skåpen i en folktom korridor i den nötta skol- byggnaden. De är överens om att tjejerna lyckas bättre i skolan, men tror att killarna kommer att komma ikapp i gymnasiet. : - I högstadiet har man på sig att göra bra ifrån sig. I gymnasiet har man bara en termin, så det är klart att man anstränger sig mer då. : - De flesta killarna skärper sig nog i gymnasiet. , som vill arbeta som elektriker , ser fram emot att börja i gymnasiet. P: - Man får välja själv då och plugga någonting som man tycker är kul. Och sedan är det färdigpluggat. I alla fall för min del. Varför presterar tjejerna bättre i skolan? R: - De pluggar mer inför prov. De har lättare att fåvad heter det prestationsångest. De bryr sig mer om att göra bra ifrån sig. P: - Om man pluggar mycket som kille så blir man stämplad som pluggis. Det verkar vara lättare att stämplas som pluggis om man är kille än om man är tjej. : - Man blir streb (sic). Könsskillnader i betyg och provresultat Skulle ni kunna säga till en kompis att ni inte kan ses för att ni är tvungna att plugga? P: - Jag skulle kunna säga om jag pluggade någon dag men inte att jag pluggade . satsar på en framtid som civilingenjör, men oroar sig inte för den höga studietakt som det kan innebära. R: - Det är klart att jag kommer behöva plugga mycket. Men det är någonting som man gör då. Det är ingenting som jag behöver oroa mig för . Axel placerar sig bland toppskiktet i sin klass. Han går i femman på i .