sou · GXB394 · 2009-12-10 00:00:00 — Utredningen föreslår att finansieringen av de rörliga kostnader bör utgöras av frivilliga avtal mellan RUC och avnämarna av verksamheten. Då det också finns andra aktörer utöver kommunerna som bedriver skolverksamhet finns det anledning att så långt det är möjligt finansiera verksamheten med deltagaravgifter. Det handlar t.ex. om deltagande i konferenser, seminarier och workshops. Utredningen avstår från rekommendationer om vilka avtalsmodeller som ska väljas. Det kan t.ex. handla om engångsvisa konferensavgifter eller mer abonnemangsliknande avtal. De rörliga kostnaderna är alltså beroende av omfattningen av verksamheten. Utredningen har här förenklat genom att anta att varje RUC i genomsnitt får en rörlig kostnad på . Tabell 10.1 är en sammanställning av bedömda kostnader och finansiering av dem. Tabell 10.1 Sammanställning av kostnader och finansiering () Del 1 Policyinriktad utvärdering Del 2 Spridning av forskningsresultat Totalt del 1 och Av tabellen framgår bland annat att de samlade kostnaderna uppgår till . Kostnaderna för utredningens förslag inom ramen för det första deluppdraget – ett råd för utvärdering och Ekonomiska konsekvenser och finansiering av utredningens förslag analys bedöms uppgå till . Det andra deluppdraget – spridning av forskningsresultat uppskattas kosta . Tabellen visar kostnader när den svenska organisationen och det dansk-svenska samarbetet är fullt utbyggt. De rörliga kostnaderna dominerar och utgör av de samlade kostnaderna vid fullt utbyggd verksamhet. Finansieringen av förslaget i dess helhet utgörs till stor del, , av medel som genom avtal betalas av slutanvändarna. föreslås finansieras via omprioriteringar inom statsbudgeten, exempelvis genom omprioriteringar inom regeringens kommittébudget inom utbildningsområdet. av de sammanlagda kostnaderna föreslår utredningen finansieras genom omprioriteringar från anslag till befintliga myndigheter inom utbildningsområdet. Hur omprioriteringen ska gå till har utredningen inte möjlighet att bedöma eftersom de utvärderingsuppdrag som regeringen ger till myndigheterna vanligtvis ryms inom givna ramar. Detta skulle föranleda ytterligare konsekvensbedömningar, som utredningen inte anser är möjliga att genomföra inom ramen för uppdraget. fortsatta ansvar för att sammanställa och sprida kunskap inom skolans område föreslås ske genom en omfördelning av resurser från annan verksamhet inom verket. Slutligen bedömer utredningen att av finansieringen kan ske via forskningsanslag till lärosätena. Omfördelningen från myndigheter och forskningsanslaget till rådet respektive mäklarorganisationen förutser utredningen kommer att återföras i form av värdefull kunskap till förmån för myndigheter inom utbildningsområdet liksom till universitet och samtliga högskolor. Troligtvis krävs en period på något eller för att de verksamheter som utredningen föreslår ska uppnå full verksamhetsvolym. Det innebär sannolikt också att de fasta kostnaderna etableras snabbare än de rörliga. Infasningen kan ske enligt olika scenarion. Utredningen menar att det mest sannolika är att kostnaderna ökar successivt men avstår från att prognostisera sådana framtidsbilder. Att fånga kunnandet om lärande och undervisning. AHA – utredningsinstitut och mötesplats. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. En hållbar lärarutbildning. Styra och ställa – förslag till effektivare statsförvaltning. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Kommittédirektiv för expertgrupp för studier i offentlig ekonomi. Regeringens proposition 2009/10:1. Bhatti, , Forss , , , 2006. Evidensbevaegelsens udvikling, organisering og arbejdsform. Encouraging the Flight of : Ethical Standards, Evidence Standards, and Randomized Trials i New Directions for Evaluation, 2007. nr 13, s. 55–73. Chelimsky, 1985. Program Evaluation: Patterns and Directions. Federal Register/Vol. 68, No. 213, 2003. , , , 2008. – om vikten av effektiva politiska institutioner i globaliseringens tid. Underlagsrapport 29 till . , , , , 2007. Konsten att studera samhälle, individ och marknad. , , 2009. Evidensbaserat skolarbete och demokrati i Pedagogisk forskning i . 14, nr 1, s. 65–82. Fitzpatrick, ., , , R. & , Blaine, R., 2004. Alternative Approaches and Practical Guidelines. Pearson Eduction, Inc. , Rapport 2009:1 R, Utvärdering av regionala utvecklingscentrum och nationella centrum. , , , , , utvärderingsakademi . Ett välstämt piano – till rätt melodi? Metautvärdering av nationella utvärdering av 2003. Knubb-Manninen, , 2009. Den nationella utvärderingens metodik. Publikation från Rådet för utbildningsutvärdering 36. Kunskapsdepartementet, , 2009. Utredning av behov for kunskapssenter for utdanning. Lidegran, , . Forskning och forskarutbildning av utbildningsvetenskaplig relevans vid . Kollegiet för utbildningsvetenskaplig forskning vid . Delta i promilleprogrammet. Forskningscirklar – en vägledning. Mills, 1967. System of logic. Ratiocinative and inductive. , , , 1984. Utvärderingsforskning och rättsliga former. , , , , , , , 2005. The politics of evidence and methodology: lessons from EPPI-Centre. Policy Press, Evidence & Policy 5–31. Pawson, , 2006. Premfors, , 1989. Kunskap, praktik och etik i offentlig verksamhet. , , 2002. kontroll och styrning av statlig verksamhet. , Regeringens skrivelse 2008/09:103, Kommittéberättelsen. läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94). , , Rapport 10, 2009. Evidens i utbildningspolitiken. En kartläggning och analys av policyrelevanta kunskapsöversikter. Rieper, (red) 2004. Håndbog i evaluering. , , H., , , E. & , , W., 1999. A Systematic Approach. Rådet för utbildningsutvärdering i , 2004. Utbildningsutvärderingens nya inriktning, Utvärderingsprogram för perioden –2007. Publikation från Rådet för utbildningsutvärdering 2. , , 2009. Mångfaldssatsningen, En satsning på mångfald eller en mångfald av satsningar? , , 1991. Sinova, 2001. Utvärdering av Expertgruppen för studier av utvecklingsfrågor (EGDI) samt avseende former för en förstärkt utvärderingsverksamhet inom utvecklingssamarbetet. Skolporten, 2009. Att växa har ett pris – 2009. Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. , , 2008. Evidensbaserad praktik i socialt arbete. Utvärderingar och politik II – Hur använder regeringen utvärderingar? Myndigheternas ledning och organisation – kartläggning och analys av myndighetssverige. Att utvärdera fortbildningssatsningens effekter – förutsättningar och möjligheter. Undervisningsminsiteriet, , 2003. Statsrådets förordning om utvärdering av utbildning 20.2.2003/150. Vedung, , , , 2002. Utvärdering i det svenska politiska systemet, Åtta iakttagelser. , (). Vedung, , 2009. Utvärdering i politik och förvaltning. , , 1972. Methods for Assessing Program Effectiveness. , , 1998. Vetenskap & Allmänhet, 2004. Lärares inställning till vetenskap och forskningsbaserad kunskap – en förstudie. Vetenskap & Allmänhet, 2004. Lärares syn på vetenskap. VA-rap- port 2004:4. forskningsserie, Rapport 14:2003. Forskning om lärande i högre utbildning. Wildawsky, Aaron, 1973. If planning is everything, it´s nothing, i Policy Sciences, 4, nr 2, s. 127–153. , , 1997. Det rationella och det legitima. En studie av utvärderingars teori och praktik. Utvärdering och analys inom utbildningsom- En särskild utredare ska se över nuvarande resurser för utvärdering inom utbildningsområdet. Uppdraget består av två delar, policyinriktad utvärdering och forskning med relevans för skolans måluppfyllelse och pedagogiskt verksamma. Policyinriktad utvärdering I den första delen av uppdraget ska utredaren bl.a. kartlägga befintliga resurser för policyinriktad utvärdering inom utbildningsområdet, bedöma behovet av resurser för sådan utvärdering, föreslå hur den policyinriktade utvärdering som genomförs kan göras mer tillgänglig för beslutsfattare, redovisa vilka arbetsformer som behövs för att säkra kompetens och kvalitet i utvärderingsverksamheten, och ta ställning till om resurser för policyinriktad utvärdering bör kvarstå i den befintliga myndighetsstrukturen eller samlas och inordnas i en särskild myndighet. Om utredaren bedömer att en ny myndighet bör bildas, ska utredaren föreslå hur uppgifter, ansvar och organisation närmare ska utformas samt redovisa myndighetens resursbehov. Forskning med relevans för skolans måluppfyllelse och pedagogiskt verksamma I den andra delen av uppdraget ska utredaren bl.a. översiktligt beskriva den forskning som finns inom olika discipliner med relevans för skolans måluppfyllelse, föreslå hur former för att kartlägga, beskriva och särskilt sammanställa forskningsresultat med relevans för skolans måluppfyllelse kan utvecklas, analysera och föreslå hur de statliga insatserna inom området ska vara organiserade och särskilt pröva om en skolmyndighet ska ges ett utökat ansvar för att sammanställa och sprida kunskap om forskning och forskningsresultat, och göra internationella utblickar och jämförelser. Utgångspunkter för utredaren ska bl.a. vara att den organisation som föreslås ska tillgodose de behov som finns inom förskole- och skolområdet av en mer samlad tillgång till information om utvärderade och kvalitetsgranskade metoder och arbetssätt. Organisationen ska även ha vetenskaplig kompetens att bedöma användbarheten av forskningsresultat. I uppdraget ingår att utarbeta förslag till de författningstexter som behövs för att genomföra utredarens förslag. Utredaren ska redovisa de förslag som avser policyinriktad utvärdering. Uppdraget ska slutredovisas . Nuvarande resurser för utvärdering inom utbildningsområdet Utbildningssystemet berör 2,6 miljoner barn, ungdomar och vuxna. Den samlade kostnaden uppgår till . Detta motsvarar av bruttonationalprodukt. Den statliga styrningen ska ske genom mål- och resultatstyrning. Grundläggande syften med utbildning är att förbereda för vidare studier och bidra till individens bildning och personliga utveckling. Ett annat grundläggande syfte är att utbildningen ska bidra till den ekonomiska utvecklingen i samhället, vilket bl.a. förutsätter att utbildningssystemet möter arbetsmarknadens behov. Utbildning är även viktig mot bakgrund av den ökade globaliseringen och för att stärka konkurrenskraft gentemot omvärlden. och har inom sina ansvarsområden ett övergripande ansvar för uppföljning och utvärdering av utbildning. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har bl.a. ett ansvar för uppföljning inom sitt ansvarsområde. har till uppgift att bl.a. följa upp och utvärdera förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och vuxenutbildningen. Syftet med uppföljningen och utvärderingen är att kunna göra jämförelser nationellt och internationellt och därmed få underlag för beslut om insatser på såväl nationell nivå som huvudmannanivå. ska genom nationella studier öka kunskapen om hur verksamhetsområdet utvecklas i förhållande till de nationella målen och orsakerna bakom variationer i måluppfyllelse mellan olika huvudmän och skolor. ansvarar också för deltagande i internationella jämförande kunskapsbedömningar. En av uppgifter är att löpande granska och utvärdera kvaliteten i högskoleutbildning. utreder och analyserar även högskolesystemet i syfte att ge regeringen beslutsunderlag och öka kunskapen om sektorn hos beslutsfattare. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har ett övergripande nationellt planeringsansvar för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten ska även följa upp och främja utvecklingen av utbildningen samt säkerställa utbildningens kvalitet. redovisade ett nytt system för eftergymnasial yrkesutbildning, benämnt , och föreslog att en ny myndighet för ska skapas. Den nya myndigheten ska enligt utredningen inrättas och ta över uppgifter från Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och (SOU 2008:29). Förslagen bereds inom . Med policyinriktad utvärdering avses i dessa direktiv studier som främst tar sikte på effekter på måluppfyllelse eller resultat av olika politiska beslut, reformer och åtgärder. Policyinriktad utvärdering förekommer inom ett antal myndigheter och universitet och högskolor. har utöver sitt uppdrag att genomföra nationell utvärdering också haft särskilda regeringsuppdrag att utvärdera vissa satsningar och reformer inom förskole- och skolområdet. Ett exempel på en genomförd studie av denna karaktär är utvärderingen av maxtaxereformen. har i uppdrag att granska och följa upp högskoleutbildning. Vidare har även haft särskilda regeringsuppdrag att utvärdera vissa satsningar och reformer inom högre utbildning. Det har t.ex. gällt lärosätenas arbete med breddad rekrytering och satsningen på särskild lärarutbildning för obehöriga lärare (). har i uppgift att bl.a. främja, stödja och genomföra utvärdering av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, studier av arbetsmarknadens funktionssätt samt arbetsmarknadseffekter av åtgärder inom utbildningsväsendet och utvärdering av socialförsäkringen. Myndigheten ska vidare sprida information om resultaten av sina utvärderingar och studier till andra myndigheter och intressenter. Myndigheten har publicerat rapporter om alla delar av utbildningssystemet. Statskontoret ska bl.a. analysera och granska den offentliga förvaltningens funktionssätt. Statskontoret genomför utvärderingar inom utbildningsområdet och har på regeringens uppdrag bl.a. utvärderat försöksverksamheten med lokala styrelser i skolan och analyserat lärares utbildning och undervisning i skolan. Statskontoret har vidare två pågående regeringsuppdrag om utvärdering av fortbildning av lärare och utvärdering av svenskundervisning för invandrare. Utbildningssatsningar har också i vissa fall utvärderats i samband med verksamhet i delegationer och projekt. Vidare sker utvärderingar inom ramen för bl.a. universitetens och högskolornas verksamhet. Nationella resurscentrum och frivilliga institut har också bildats inom högskolan för att stimulera kunskapsuppbyggnad inom utvalda områden. Exempelvis har in Education and Research – – bildats som fokuserar på studier om forskning, utbildning och innovationsprocesser. Forskning med relevans för skolans måluppfyllelse och pedagogiskt verksamma Forskning med relevans för skolans måluppfyllelse och för pedagogiskt verksamma anknyter till praktiknära eller praxisnära forskning. I dessa direktiv avses med forskning med relevans för skolans måluppfyllelse även relevant forskning inom andra discipliner än de som har en direkt koppling till utbildningsområdet. För att förstärka utbildningsvetenskaplig forskning som är relevant för skolan inrättades en utbildningsvetenskaplig kommitté som en del av 2001. Utbildningsvetenskapliga kommitténs uppdrag är att främja och finansiera forskning av hög vetenskaplig kvalitet som är relevant för lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet. Det innebär forskning om kunskapsbildning, utbildning, undervisning och lärande. En utredare har på regeringens uppdrag utvärderat myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering. Av uppdraget framgick att utredaren bl.a. skulle överväga hur den forskningsfinansierade organisationen kunde utvecklas för att stödja forskning inom det utbildningsvetenskapliga området. Utredaren har överlämnat betänkandet Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans (SOU 2008:30). Betänkandet har utgjort ett underlag för propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Regeringen bedömer i propositionen att den utbildningsvetenskapliga kommittén fortsatt bör finnas kvar inom . Av direktiven till Utredningen om en ny lärarutbildning framgår att utredaren ska bl.a. föreslå hur forskningsanknytning och koppling till utbildningsvetenskap, ämnesteori och ämnesdidaktik, kan förbättras samt hur den praxisnära forskningen ska komma skolan till del (dir. 2007:103). Uppdraget ska redovisas . Därutöver finns andra vetenskapliga discipliner som producerar forskningsresultat med relevans för skolans måluppfyllelse. Det anslag som tidigare disponerade för att främja praktiknära forskning avvecklades 2003. Ansvaret för fördelning av medel för forskning inom detta område överfördes till för att säkerställa en hög kvalitet på denna forskning. Efter förändringen av myndighetsstrukturen på skolområdet 2003 hade Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att medverka i att sprida resultat av forskning vid universitet och högskolor men inte att initiera ny forskning. Myndigheten för skolutveckling upphörde , och har övertagit uppdraget. Universitet och högskolor ska enligt högskolelagen (1992:1434) samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt enligt förslag i ovannämnda forsknings- och innovationsproposition verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Universitet och högskolor kan samverka med skolan när det gäller praktiknära forskning. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med utvärdera hur verksamheten vid regionala utvecklingscentrum samt vissa nationella resurscentrum fungerat i ett skolutvecklingsperspektiv. Centrumens verksamhet och dess betydelse ska utvärderas med utgångspunkt i skolhuvudmännens behov av insatser och stöd för skolutveckling. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning Ökat fokus på utvärdering har frågor om reformer inom utbildningsområdet haft en mycket framskjuten plats i samhällsdiskussionen. Utbildningens betydelse för tillväxt, samhällsekonomi och hållbar samhällsutveckling har tydligt markerats. Det finns allt starkare krav på att utbildningsområdet ska bidra till ekonomisk utveckling, och inte minst har vikten av en stark koppling mellan utbildningssystemets utformning och arbetsmarknadens behov betonats. Mål- och resultatstyrning inom utbildningsområdet förutsätter att det finns en fungerande uppföljning och utvärdering av verksamheten. Det politiska och ekonomiska fokus som finns på utbildningsområdet medför också att kraven på beslutsunderlag av hög kvalitet ökar. Det är angeläget att väl gjorda analyser och annat kunskapsunderlag finns tillgängliga vid beslutsfattande som rör framtida utbildningsfrågor. Tillgången till bl.a. policyrelevanta studier av hög vetenskaplig kvalitet som tar sikte på effekter av utbildningspolitiska beslut behöver öka. behöver följas upp och utvärderas utifrån de intentioner som har legat till grund för besluten. Större ekonomiska satsningar inom utbildningsområdet behöver vidare kunna analyseras ur ett effektivitetsperspektiv och ur ett bredare samhällsekonomiskt perspektiv. Mot denna bakgrund finns det ett behov av att utreda hur utvärderingsverksamheten inom utbildningsområdet kan utvecklas, kvalitetssäkras och organiseras. Som tidigare nämnts finns det myndigheter som har till uppgift att genomföra utvärderingar inom utbildningsområdet. De resurser som finns för policyinriktad utvärdering inom utbildningsområdet bör därför kartläggas, och det bör övervägas om en särskild myndighet behöver inrättas för detta behov. Det finns ett stort fokus på frågor om policyinriktad utvärdering också i den internationella debatten om utbildningsfrågor. Både inom EU och och i flera enskilda länder pågår en diskussion om hur användningen av utvärderingar kan öka och hur utformningen av offentlig verksamhet i högre grad ska kunna baseras på sådana underlag. Diskussionen handlar både om hur utvärderingen inom utbildningsområdet kan stärkas och om hur utvärderingar ska göras mer tillgängliga och användbara för beslutsfattare och praktiker. Inom EU har frågan om s.k. evidensbaserat beslutsfattande uppmärksammats. I flera länder, bl.a. , och , har särskilda organ skapats med uppgift att systematisera samt sprida resultat av utvärdering och forskning. har publicerat en rapport där det bl.a. diskuteras betydelsen av att inrätta strukturer för att göra utvärdering tillgänglig för beslutsfattare och verksamma inom utbildningsområdet, (Evidence in Education: , 2007). Det är viktigt att drar lärdomar från dessa initiativ och är en aktiv part i den internationella diskussionen. Även mot denna bakgrund är det viktigt att utreda hur kan utveckla en stärkt utvärderingsverksamhet och hur verksamheten kan stödja regeringens ambition att ska vara en aktiv och drivande part i det internationella samarbetet. Det finns också ett stort behov av att få tillgång till forskning med relevans för skolans måluppfyllelse, från förskola till vuxenutbildning, och pedagogiskt verksamma och som fokuserar på frågor om utbildningens utformning inom skolområdet. Det finns områden där det saknas sådan forskning som det finns annan relevant forskning som inte når ut till skolorna. Det bör därför finnas en tydlig funktion som kan säkra att kunskap sprids till profession och beslutsfattare om arbetssätt och metoder i undervisningen. En sådan funktion bör kunna bidra till förbättrad måluppfyllelse och främja evidensbaserade arbetssätt. En tydlig funktion av denna karaktär har saknats. Inom funktionen bör det finnas en samlad och hög kompetens för att sammanställa kunskap om forskningsresultat, nationellt och internationellt, inom olika discipliner och bedöma dess relevans för skolans och förskolans måluppfyllelse. I propositionen Nya skolmyndigheter (prop. 2007/08:50) bedömer regeringen att det behövs en samlad insats för att sprida kunskap om forskningsresultat utöver det arbete som universitet och högskolor bedriver utifrån sin uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Statskontorets uppdrag att kartlägga och bedöma statlig utvärderingsverksamhet Statskontoret har i rapporten och politik II – Hur använder regeringen utvärderingar? (Statskontoret 2002:21) konstaterat att det är relativt sällsynt med utvärderingar i bemärkelsen genomarbetade jämförelser av olika åtgärders eller verksamheters effekter. Ofta finns det kvalitetsbrister i utvärderingarna. Statskontoret konstaterar också att utvärderingarnas kvalitet är högre i de fall där utvärderingar görs av myndigheter som har utvärdering som en central uppgift och som inte har till uppgift att genomföra den politik man utvärderar. I en annan rapport (Utvärderingar – Av vem och till vad? En kartläggning av utvärderingsresurser, Statskontoret 2002:20) identifierar Statskontoret bl.a. utbildningsområdet som ett av de politikområden där det är extra angeläget med god tillgång till utvärderingsresurser. Statskontoret uppmärksammar särskilt utvärderarens grad av oberoende i förhållande till den verksamhet som ska utvärderas. Statskontoret anser därför att ytterligare sektorsspecifika utvärderingsresurser utan genomförandeuppgifter skulle öka förutsättningarna för en allsidig belysning av verksamheten inom utbildningsområdet och därigenom förbättra underlaget för mål- och resultatstyrningen. Statskontorets slutsatser visar att det finns ett behov av en utredning inom området. En särskild utredare ska se över nuvarande resurser för utvärdering inom utbildningsområdet. Uppdraget består av två delar, policyinriktad utvärdering och forskning med relevans för skolans måluppfyllelse och pedagogiskt verksamma. I uppdraget ingår att utarbeta förslag till de författningstexter som behövs för att genomföra utredarens förslag. Utredaren ska kartlägga befintliga resurser för policyinriktad utvärdering inom utbildningsområdet, främst inom , , , Statskontoret och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning samt tillfälliga delegationer och kommittéer. Utredaren ska vidare bedöma behovet av resurser för sådan utvärdering och ta ställning till om resurser för policyinriktad utvärdering inom utbildningsområdet bör kvarstå i befintlig myndighetsstruktur eller samlas och inordnas i en särskild myndighet. Om utredaren bedömer att en ny myndighet bör bildas, ska utredaren föreslå hur uppgifter, ansvar och organisation närmare ska utformas samt redovisa myndighetens resursbehov. Utredaren ska därvid redogöra för den analys som har lett fram till slutsatsen att en ny myndighet bör bildas. För- och nackdelar med att inrätta ytterligare en myndighet inom utbildningsområdet ska redovisas särskilt.