sou · GXB385 · 2009-11-05 00:00:00 — Även om eleverna i försöksverksamheten tas in på ett nationellt program måste uppläggen av utbildningen på arbetsplatserna variera en hel del både i fråga om innehåll och arbetsmiljö. Elevernas kunskaper om olika yrken och dess arbetsuppgifter är ofta obefintliga. Många elever får inom lärlingsutbildningen möjlighet att pröva ett antal inriktningar/arbetsplatser innan slutlig placering sker. I detta läge är det viktigt att skolan har förmåga att informera om arbetsmarknadens utveckling, kunskapskrav och olika utbildningsalternativ. Detta förutsätter goda kontakter med branscherna, nationellt, regionalt och lokalt. Eleverna behöver också kunskap om arbetsmiljö och arbetsvillkor. tas frågor om social kompetens upp i undervisningen med tydliga kopplingar till arbetslivets krav. Behovet av samverkan handlar naturligtvis inte bara om arbetslivsfrågor och mer studie- och yrkesvägledning. I årets budgetproposition kopplas regeringens strategi för entreprenörskap ihop med försöksverksamheten och där framhålls att eleverna ska ges en bättre inblick i företagandets villkor. Det handlar då snarare om vikten av att inkorporera omvärlden i undervisningen inom olika ämnen och genom ämnesöverskridande projekt få omsätta teorier i praktiken. Entreprenörskap handlar för avnämarna om entreprenöriella förmågor likväl som att starta företag. Den reguljära undervisningen måste nyttjas för denna samverkan. I uppdraget till om nya styrdokument, ämnesplaner och examensmål, har detta också lyfts fram. Former och organ för samverkan skola - arbetsliv Bilden av hur skolans väljer att samverka med arbetslivet är splittrad. Det i stor utsträckning studie- och yrkesvägledarna som ansvarar för organisation och planering av mer generell samverkan med arbetslivet. Utan deras stöd skulle arbetslivsfrågorna få ännu lägre prioritet i den dagliga skolverksamheten. Några gemensamma kännetecken för framgångsrik samverkan mellan skola och arbetsliv kan urskiljas: Skolledningens inställning till samverkan är positiv och arbetet prioriteras, En engagerad koordinator med helhetsperspektiv driver utvecklingen framåt, Resurstillskott ges för samverkan, Det lokala arbetslivet aktiveras utifrån lokala förutsättningar, Verksamheten genomförs inte i projektform utan som en del av det reguljära utvecklingsarbetet. 4.3Samrådsorgan på nationell, regional och lokal nivå För att gymnasial lärlingsutbildning ska komma till stånd fordras en nära och väl utvecklad samverkan mellan skolhuvudmännen och de branscher/företag som ska ta emot och utbilda lärlingar. Det vill säga skolhuvudmännen förfogar inte på samma sätt, som för de skolförlagda utbildningarna, över vilka utbildningar som kan erbjudas som lärlingsutbildningar eller över de volymer det kan bli fråga om. Denna samverkan är aktuellt på flera olika nivåer nationellt, regionalt och lokalt. Nationella råd för yrkesprogrammen I väntan på beslut om nationella yrkesprogram, har fått i uppdrag att börja arbetet med att inrätta nationella råd för de yrkesprogram som regeringen föreslagit i propositionen om den nya gymnasieskolan. Rådens arbete ska syfta till att göra utbildningssystemet mer flexibelt för att förbättra överensstämmelsen mellan yrkesutbildningens innehåll och efterfrågan på arbetsmarknaden. Ett viktigt mål är att minska den starka könsuppdelningen som Former och organ för samverkan skola - arbetsliv karaktäriserar dagens gymnasieskola. De viktigaste uppgifterna för de nationella yrkesråden ska vara att: ge råd och stöd när det gäller att anpassa, utveckla och förnya utbildningsutbudet och innehållet i yrkesutbildningen så att den motsvarar den kompetens som arbetsmarknaden efterfrågar bistå i arbetet med att utveckla examensmål och att ge exempel på uppgifter och bedömning av gymnasiearbeten bistå vid bedömningen av ansökningar om särskilda varianter inom nationella program och riksrekryterande utbildningar bistå med underlag till informationsmaterial som vänder sig till elever ska utse representanter till respektive programråd. Råden ska vara sammansatta av en bred representation av branschföreträdare och företrädare för arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer inom det yrkesområde som programmet utbildar för, i vissa nationella råd kan representanter för statliga myndigheter ingå. Råden ska i sitt arbete inhämta synpunkter från elever. Råden ska även ta del av erfarenheter som vunnits genom arbetet i vår Kommitté och ta del av Arbetsförmedlingens erfarenheter inom området. Lokal samverkan skola arbetsliv - programråden Yrkesutbildningsdelegationen genomförde 2006 tillsammans med Myndigheten för skolutveckling en kartläggning av det lokala samrådet mellan skola och arbetsliv. Av denna framgick att av skolorna hade organiserade programråd. Där programråd inte förekom fanns en önskan att sådana borde inrättas. De program där programråd var vanligast förekommande var Energi-, Bygg-, Omvårdnads-, Industri- och Fordonsprogrammen. Minst förekom programråd vid Medie-, Handels- och administrationssamt Barn- och fritidsprogrammen. Deltagare i råden var representanter för skolan, eleverna och företagen. Den vanligaste och viktigaste samrådsfrågan var tillgången till . De programråd som förutom diskussion och information även fattade vissa beslut var mer Former och organ för samverkan skola - arbetsliv tillfredställda med samrådet och ansåg att arbetslivet därigenom fick ett större inflytande över utbildningen. Intressant att konstatera var att mer än hälften av råden ändå ansåg att arbetslivets inflytande på utbildningen var litet. Högst arbetslivsinflytande redovisade Energi-, Bygg-, Omvårdnads-, Fordons- och Industriprogrammens programråd. Lägst redovisade Medie-, Handels- och administrationssamt Hotell- och restaurangprogrammens. Ett genomgående tema för de förbättringar avseende programrådens funktion som avgavs var kontinuitet när man samråder, vilka som deltar, hur man samråder och vilka förutsättningarna för samrådet var. Dessa relativt nya erfarenheter kan vara en god utgångspunkt för arbetet i de nyinrättade lärlingsråd, som är kopplade till lärlingsförsöken. Branscherna och de centrala yrkesråden Branscherna och deras organisationer på central, regional och lokal nivå är i olika grad engagerade i den gymnasiala yrkesutbildningen. Faktorer som påverkar detta engagemang är historiska traditioner, om branschen är gammal och väletablerad eller om den är relativt eller helt ny och under formering, om en viss stabilitet finns i branschens yrkesstruktur eller om stora förändringar sker, om branschen är välorganiserad eller inte, om det föreligger ett arbetskraftsbehov med utbildning på den gymnasiala nivån etc. Inför en framtida situation med minskade ungdomskullar och en ökande medvetenhet om stora pensionsavgångar har branschernas engagemang för och intresse av gymnasial yrkesutbildning över lag ökat påtagligt. 4.4Branschsynpunkter på samverkan - arbetslivets inställning till försöksverksamheten Kommittén har enligt sina direktiv att särskilt följa utvecklingen ur näringslivets synvinkel och se hur försöksverksamheten lever upp till arbetsmarknadens behov. Denna frågas tyngd markeras av att ledamöterna i representerar arbetsmarknadens parter centralt och branschvis. Kommittén genomförde tre möten utformade som utfrågningar dit samtliga branschföreträdare inbjöds att delta. I de fall det fanns part- Former och organ för samverkan skola - arbetsliv sammansatta yrkesnämnder var dessa inbjudna, i andra fall olika branschorganisationer. Avsikten var att presentera kommitténs uppdrag men också att inleda en dialog om parternas erfarenheter av försöksverksamheten. I dessa diskussioner var omkring 40 olika branscher företrädda. Efter dessa inledande möten har ytterligare ett stort antal kontakter tagits och möten har hållits med branscherna. Syftet har varit att få olika branschföreträdare att medverka och ge sina erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Inför varje hearing har en inbjudan sänts ut med ett antal frågeställningar kring försöksverksamheten gällande: hur den har initierats och kvalitetssäkrats för att motsvara arbetslivets behov hur utbildningen har organiserats på arbetsplatserna hur handledarutbildning har genomförts om avtal och utbildningskontrakt mellan skola och företag respektive elev har fått en ändamålsenlig utformning om huvudmän och företag/branscher har samverkat regionalt om utbildningen kan värderas ur ett jämställdhetsperspektiv, till exempel i vilken mån lärlingsutbildningen bidrar till att minska traditionellt utbildningsval om och hur det ändrade konjunkturläget påverkat företagens intresse och intentioner avseende lärlingsutbildningen Bland arbetslivets företrädare har intresset för lärlingsförsöket varit blandat, allt från en mycket positivt till en mer tveksam eller till och med negativ inställning till försöksverksamheten. Som tidigare påpekats kan tveksamheten ha en grund i att man bedömer att det finns för lite underlag för ett ställningstagande. Men ställningstagandet hos arbetslivets företrädare har flera bottnar. Vissa branscher har inbyggda utbildningskrav som är reglerade i kollektivavtal och andra har fastställda certifieringskrav som kvalitetssäkrar utbildningen och som man menar kan vara svåra att garantera i ett gymnasialt lärlingssystem. Dessutom har branscherna också ett ansvar att förmedla framtida kompetenskrav i takt med strukturomvandling, teknikutveckling, nya branscher, nya tjänster utvecklas kompetenskraven. Konjunkturläget, med en rekordsnabb försämring sedan verksamheten planerades och inleddes bör också ha en viss inverkan på möjligheten att erbjuda lärlingsplatser för försöksverksamheten, rekrytera och utbilda handledare samt få representanter till lärlings- Former och organ för samverkan skola - arbetsliv Det bör dock noteras att denna aspekt inte fått något framträdande plats bland branschernas bedömningar. Nedan följer några avkortade referat från branschutfrågningarna. Hela materialet återfinns i bilaga 4. Som framgår varierar uppfattningen om den gymnasiala lärlingsutbildningens möjligheter starkt mellan olika branscher. Inför starten av försöksverksamheten kontaktade flera skolor branschföreningen för att få stöd för att kunna medverka i lärlingsförsöket. uppmanade skolorna att undersöka intresset hos företagsföreträdare som redan var representerade i det gymnasiala programrådet. Endast ett fåtal platser har nyttjas inom de kommunala skolorna, medan volymen är desto större inom friskolorna. Kvalitetssäkringen av lärlingsplatserna är varierande. I de kommunala skolorna har uppföljningen varit tillfredställande. För att få att passa in på utlagda kurser har platserna bytts allt eftersom elevernas behov av kompetensområde har skiftat. Detta arbetssätt har gjort att eleven har fått både kunskaper såväl i bageri som från konditor delen. Konjunkturläget har för branschen inte inneburit någon märkbar skillnad. Företagen säger sig hålla fast vid sitt åtagande så långt som det är möjligt och har ännu inte tänkt dra tillbaka platser. Det finns ingen uppfattning om att detta skett på bekostnad av andra insatser som APU eller . De kommunala skolorna har efter det första försöksåret konstaterat att lärlingsutbildningen har varit lyckad och ser en positiv utveckling. Mindre bra med försöksverksamheten är att det på vissa skolor har varit otydlighet mot föräldrar och elever om vad som gäller för denna utbildning, t.ex. att eleven ska följa arbetsplatsens arbetstider och att eleven kan läsa in högskolebehörigheten. De som huvudmännen får i statsbidrag har varit ett hett diskussionsämne och olika lärlingsråd har löst detta på olika sätt. Vissa skolor har inte avsatt några pengar till företag, medan andra har avsatt hela eller delar av summan som ersättning till handledande företag. generella inställning är dock att ersättning alltid bör utgå till företagen. Det som varit positivt med försöksverksamheten är att det i stort fungerat bra. Några handledare har tyckt det fungerat mycket bra efter en del initiala problem i början. De handledare som har Former och organ för samverkan skola - arbetsliv blivit involverade i utbildningen är mycket engagerade och intresserade och de gör ett stort arbete. Flera handledare tycker att eleverna är intresserade och att det fungerat bra med de olika praktikperioderna. En skola har haft någon eller några PRIV-elever som gått för att förbereda sig för aktuell utbildning och därefter övergått till lärlingsförsöket och med gott resultat som följd. Byggbranschen har mer traditionell lärlingsutbildning på eftergymnasial nivå där lärlingarna utbildas av företagen och får ersättning enligt kollektivavtal. De som gått klart byggprogrammet i gymnasiet går ut på byggarbetsplatser där de får färdigutbildning. Byggindustrier har genomfört förfrågningar hur många som går den gymnasiala lärlingsutbildningen och de regionala företrädarna har liten kontakt med skolorna. De regionala yrkeskommittéerna kan ibland se sig som rundningsmärken, när skolorna väljer att gå direkt till företag. Här ser man en risk att det utbildas elever inom försöksverksamheten som inte klarar sina yrkesbevis. För vissa yrkesgrupper, som golvläggare, plattsättare och bergssprängare, är det fördel med utbildning på arbetsplatser då det ofta saknas lärare som kan utbilda för de inriktningarna. Det blir svårt att ta emot elever i en framtida gymnasial lärlingsutbildning, där Byggindustrier ser det spåret som ett komplement till skolförlagt byggprogram. Det krävs rejäla insatser för att yrkesutbilda i företagen. finns det cirka 5 000 elever inom byggprogrammet. Om majoriteten av dem skulle gå ett lärlingsspår så skulle det inte fungera. Byggprogrammet har ökat dramatiskt så det har ibland varit svårt att genomföra arbetsplatsförlagd utbildning . Elprogrammet tar in 7 000 elever vid 250 gymnasieskolor med elprogram, Branschen anställer cirka 1 700 avtalslärlingar. Dimensioneringen av utbildningen är för stor i förhållande till hur många branschen kan anställa. Utbildningen hade redan innan lärlingsförsöket svårt att hitta . Antalet utbildningar måste minska och skolorna måste samverka kring detta, gärna regionalt. Former och organ för samverkan skola - arbetsliv Handledarutbildning är viktig, ECY tillhandahåller ett stödmaterial för handledarutbildning, som det är önskvärt att vidareutveckla. Då branschen bedriver entreprenörsverksamhet kan det vara stor variation på arbetsplatser. Utbildningen inom El- och Energiprogrammen innehåller mycket teori. Branschens verksamma företag saknar ofta den bredd som fordras för att kunna erbjuda 50 veckors utbildning . Elbranschens centrala yrkesnämnd rekommenderar sina medlemsföretag att inte medverka i försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Om företagen ändå väljer att delta i försöksverksamheten, rekommenderar de att det inte får inskränka på elevernas framtida valmöjligheter. Deltagande elever måste läsa kärnämnen i samma omfattning som övriga elever på el-programmet. Branschen ser att företagen kommer att få betydande omkostnader i samband med försöksverksamheten och att skolans utbildningskostnader minskar. Därför anser branschen att skolan ska ersätta företagen för deras utbildningsinsats motsvarande statsbidraget. De privata fastighetsägarnas organisation, Fastighetsarbetsgivarna, uppger att flera medlemsföretag anmärkt på att det råder brist på kvalificerad arbetskraft och att problemet kommer att bli än större när många i branschen går i pension. Det finns ett rekryteringsbehov på cirka 25 000 individer . Branschen är intresserade av gymnasial lärlingsutbildning, men ser det som viktigt att säkra kvaliteten med krav från branschen gällande utbildningsinnehåll och behörighetskrav. De ser en tveksamhet till ett anställningsförhållande framförallt med risk för avhopp innan avslutad utbildning. Branschen vill att inslaget av kärnämnena i den framtida lärlingsutbildningen ska vara lika hög som dagens yrkesförberedande program. Frisörbranschen har en gammal tradition med lärlingsutbildning. Branschens parter; Frisörföretagare och har kollektivavtal som även inkluderar utbildningsavtal om en helt företagsförlagd lärlingsutbildning som kallas Traineeut- Former och organ för samverkan skola - arbetsliv bildning för att den inte ska förväxlas med lärlingsutbildningen inom försöksverksamheten. Det råder en stor överetablering inom utbildningen och det utbildas cirka 2 000 frisörer medan behovet är 500. Intresset för yrket är mycket stort vilket påverkar många utbildningsanordnare som ser ett starkt söktryck till utbildningen. anser att frisöryrket är lämpligt för lärlingsutbildning och för vissa elever passar utbildningsformen bättre än den skolförlagda. Däremot är man kritisk till att lärlingsförsöket endast omfattar 1 250 poäng företagsförlagd tid , vilket är för lite då timmarna inte räcker till för att bli en anställningsbar frisör. Branschens företagsförlagda traineeutbildning har . Det finns en yrkesanpassad handledarutbildning som vissa utbildningsanordnare köper in, men detta har nyttjas i liten omfattning inom försöksverksamheten. Intresset att få platser för lärlingsförsöket är mycket stort, branschen har varit restriktiv vid förfrågan, och utbildningsanordnare som vill ingå i försöket kontrollera inte branschens behov av fler frisörer. Det rådande konjunkturläget påverkar också tillgången på lärlingsplatser. Företagarna har 55 000 företagsmedlemmar och ett 15-tal branschförbund som stöder gymnasieskolor genom att aktivt initiera lärlingsråd och förmedla företagskontakter. Det finns ett starkt engagemang för och inom lärlingsutbildning. Enligt företagarbarometern kan av företagen tänka sig att ta emot en lärling. De reaktioner som Företagarna mött är att det fortfarande finns funderingar kring rekrytering av platser, avtal och handledarutbildning. Det finns några exempel på hur Företagarna har initierat en regional satsning, exempelvis i har det skapats ett regionalt lärlingsråd som har kvalitetssäkring i fokus. Även i finns en modell där de stöttar skolor och företag regionalt. Däremot råder det en avvaktande hållning vid en del kommunala skolor. Det gäller svårighet att ta initiativ, att hålla handledarutbildningar, osäkerhet om företag är säkra på att få lärlingar, frågor kring avtal, försäkringar samt arbetsmiljöansvaret. Företagarna ser det som viktigt att den gymnasiala lärlingsutbildningen leder till examen och yrkesbevis och ger behörighet till . De ser även att det finns olika behov av eko- Former och organ för samverkan skola - arbetsliv nomiskt stöd och att viljan finns att utbilda i företag hos mindre företag. är en av Svenskt Näringslivs största medlemsorganisationer med cirka 13 000 medlemsföretag med 275 000 anställda. Kunskap arbetar med kompetensförsörjning inom . Genom kompetensutveckling, kvalitetssäkring och utbildning ser de till att stärka branschen som helhet. Handels Kompetensråd, handelsföretag och branschens parter står bakom försöksverksamheten gymnasial lärlingsutbildning. Branschen har tagit fram vad det finns för krav på kompetens ute i arbetslivet och de allra viktigaste kompetenser som krävs för just att arbeta inom handel. Svensk handel har på begäran av gymnasieskolor ordnat en arbetsmodell för lärling i butik. Kunskap hjälper skolorna att kvalitetssäkra lärlingsutbildningen så att eleven ska få den kompetens som branschen efterfrågar. Varje yrke med stolthet har krav på branschkompetenser. i historien har branschens aktörer ställt upp och definierat specifika kompetenskrav som krävs för att bli framgångsrik som butikssäljare. Inom lärling i butik arbetar man med utarbetade metoder och verktyg som tagits fram av Handelns Kompetensråd. Det finns en tydlig koppling mellan branschens kompetenskrav och lärlingsutbildningens kursmål. En stark koppling mellan en framtida arbetsgivare i branschen och lärlingsutbildning ger eleven möjligheter till jobb efter avslutade gymnasiestudier. Målsättningen är att elevens kompetens och kursval ska möta kraven för en certifiering/diplomering från . Rådande konjunkturläget har inte påverkat branschen utan haft en god utveckling och därmed relativt lätt att hitta lärlingsplatser Hantverkarnas har tillsammans med följt utvecklingen och agerat på olika sätt för att återinföra lärlingsutbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. Former och organ för samverkan skola - arbetsliv har i egen regi bedrivit lärlingsutbildning inom hantverkssektorn. har man även en gymnasial friskola -. Med stöd av ESF-social- fond har de utvecklat en modell för modern lärlingsutbildning. har 35 elever i nuvarande försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Erfarenheter från att bedriva lärlingsutbildning är att tillströmning av elever till yrkesutbildningen har ökat genom att en lärlingsmodell införts. Det behövs särskild utbildad personal som ordnar lärlingsplatser, sluter avtal med handledare och företag. En omfattande hantverksorientering inleder studierna och eleven fått prova flera yrken innan slutgiltigt val. Ersättning till företag och handledare för deras utbildningsinsats är en förutsättning. har inte märkt något minskat intresse från de mindre företagen i de traditionella hantverksbranscherna på grund av det försämrade konjunkturläget. för Hotell- och restauranger (UHR) Inom branschen anser man att den nuvarande gymnasieutbildningen fungerar bra och att eleverna har relativt lätt att få arbete efter avslutad utbildning. Man ser en risk att mindre företag kan ha ett intresse av att ta elever från gymnasial lärlingsutbildning för att få billig arbetskraft. Därför är det viktigt att inte göra avsteg från utbildningens kvalitet när det gäller den teoretiska delen av utbildningen. Det bör finnas handledning och kunskap i att lära ut exempelvis genom någon form av certifiering av företagets lämplighet. Lärlingsråd och programråd bör vara gemensamma, då de i princip har samma uppgifter. Branschen har ställt sig negativ till gymnasial lärlingsutbildning bland annat på grund av att en fungerande modell för gymnasieutbildning med yrkesutbildningen huvudsakligen förlagd i företag redan används, benämnd skola/företagsutbildning. Branschens fyra utbildningsvägar är: skolförlagd gymnasieutbildning, skola/företagsutbildning med 3 x 160 timmars kompletterande utbildning, lärlings- Former och organ för samverkan skola - arbetsliv anställning i företag med 3 x kompletterande utbildning samt arbetsmarknadsutbildning. Branschens parter konstaterade att den traditionella lärlingsutbildningen var likvärdig eller hade en godtagbar bredd. En lärling som utbildades i ett företag kunde inte räkna med att vara direkt anställningsbar i ett annat företag. På grund av detta infördes en obligatorisk kompletterade utbildning för lärlingar. Utan den kompletterande utbildningen kan den enskilda eleven få svårt att få en anställning, då hans/hennes utbildning ej godtas i branschen. Företaget får ta kostnaden för den kompletterande utbildningen om lärlingen ska kunna få ett yrkesbevis. Branschen baserar all grundutbildning på kursplan. Teknikföretagen representerar mer än 3 400 teknikföretag med drygt 300 000 anställda. Medlemmarna verkar inom flera områden; telekommunikation, metallindustri, elektronik, industrimaskiner, datateknik, elkraft, instrumentteknik, optik, bilar, transporter m.fl. De större svenska industriföretagen vill inte främst satsa sina resurser på att utbilda lärlingar. Företagen satsar istället på egna gymnasiala utbildningar och det gäller till exempel och . Det är här fråga om kvalificerade utbildningar med högre krav än en lärlingsutbildning. Industriarbetsgivare inom områdena process och svets är oroliga för att de fristående skolorna inte vänder sig till centralt när det gäller gymnasial lärlingsutbildning. Teknikföretagen ser en risk i att elever inom försöksverksamheten hamnar på företag och APL för att utföra enklare monteringsarbete och på sätt utnyttjas som gratis arbetskraft.