sou · GWB3102 · 2009-01-01 00:00:00 — innebär även att arbetsgivaren kan få hjälp med att anpassa arbetsplatsen på ett bra sätt. Stöd genom en SIUS-konsulent förut- sätts inte pågå . Om behov finns kan ett uppföljningsstöd lämnas från anställningens början. Vid arbetslöshet kan den enskilde erhålla arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Inkomstrelaterad arbets- löshetsersättning lämnas till arbetslösa som uppfyller arbetsvillko- ret1 och som varit medlem i en arbetslöshetskassa . Arbetslöshetsersättningen för personer är av tidigare arbetsinkomst (dock maximalt per dag) (om individen är 1 Arbetsvillkoret innebär att individen måste ha förvärvsarbetat i 6 kalendermånader med minst . Arbetsmarknadspolitiskt stöd till unga eller äldre). Arbetslöshetsersättningen sjunker sedan stegvis till av tidigare arbetsinkomst. Om individen inte varit medlem i en arbetslöshetskassa men uppfyller arbetsvillkoret erhålls en grundersättning från arbets- löshetsförsäkringen. Beloppet motsvarar per dag , före skatt . För att ha rätt till grundersättningen måste individen ha fyllt och vara inskriven vid Arbetsförmedlingen. Individen måste också kunna och vilja ta ett arbete åtminstone på deltid.2 När en arbetssökande börjar i ett arbetsmarknadspolitiskt program byter arbetslöshetsersättningen namn till aktivitetsstöd. Uppfyller man villkoren för arbetslöshetsersättning erhålls samma belopp i aktivitetsstöd. Om den arbetssökande inte uppfyller villkoren lämnas ett lägsta belopp i form av aktivitetsstöd som är per dag, före skatt . Till unga som inte uppfyller något av de två villkoren i arbetslöshetsersättningen och deltar i jobbgarantin för ungdomar lämnas utvecklingsersättning. Utvecklingsersättning lämnas till arbetslösa med , vilket är lika mycket som studiehjälp. Till den som har fyllt lämnas utvecklingsersättning med . Till unga med funktionsnedsättning som deltagit i arbetsmark- nadspolitiska program lämnas aktivitets- stöd med lägst per dag, det vill säga brutto . 6.8.4Erfarenhet av arbetslöshet hos unga med aktivitetsersättning () har på uppdrag av utredningen samkört data från och (LISA-databasen). Båda dessa källor har individdata för hela befolkningen i . Utredningen har analyserat arbetsmarknadsdata och socialförsäk- ringsdata för personer . 2 Med deltid menas minst 3 timmars arbete varje arbetsdag i genomsnitt minst . Arbetsmarknadspolitiskt stöd till unga Erfarenhet av öppen arbetslöshet Både utredningens analyser och tidigare undersökningar visar att de som får aktivitetsersättning har större erfarenhet av långvarig arbetslöshet än unga i allmänhet (2007e & 2007f). Utredningens databearbetningar visar att nästan 8 av 10 av dem som beviljas aktivitetsersättning till följd av nedsatt arbets- förmåga har varit inskrivna på Arbetsförmedlingen under livet. Det är en högre siffra än för unga i samma ålder i befolkningen (7 av 10). Den statistik vi har bearbetat visar att för arbetslösa som bevil- jats aktivitetsersättning är den sammanlagda mediantiden i öppen arbetslöshet . För unga i åldrarna 20–i befolkningen är motsvarande siffra . Det är åldersgruppen 25–med aktivitetsersättning som uppvisar relativt mycket arbetslöshet i förhållande till unga i samma ålder i befolkningen (se figurer 6.3). Arbetsmarknadspolitiskt stöd till unga Figur 6.2 Erfarenhet av tid i arbetslöshet –2006. Andel i procent av arbetslösa. Åldersgrupp 20–24 år Nybeviljade aktivitetsersättningar för nedsatt arbetsförmåga () Längre än 2 år Källa: och . Figur 6.3 Erfarenhet av tid i arbetslöshet –2006. Andel i procent av arbetslösa. Åldersgrupp 25–29 år Nybeviljade aktivitetsersättningar för nedsatt arbetsförmåga () Längre än 2 år Källa: och . Arbetsmarknadspolitiskt stöd till unga En rapport från (2007e) visar att personer som beviljas aktivitetsersättning även har fler antal fall av arbetslöshet jämfört med sina jämnåriga i befolkningen. Av dem som beviljades aktivitetsersättning och var i åldern 20–hade haft 4 eller fler perioder med arbetslöshet. Motsvarande andel i befolkningen var . Erfarenhet av arbetsmarknadspolitiska program De arbetsmarknadspolitiska programmen innehåller ett stort antal olika insatser och stöd. Unga med aktivitetsersättning har större erfarenhet av dessa program än unga i allmänhet. Bland aktivitets- ersättningsmottagare i åldrarna 25–som varit arbetssökande är det som deltagit i en programinsats. Att gruppen med aktivitetsersättning har mer erfarenhet av programinsatser ligger i linje med Arbetsförmedlingens mål om att personer med funk- tionsnedsättning ska vara överrepresenterade i programmen. Figur 6.4 Erfarenhet av arbetsmarknadspolitiska programª –2006. Andel i procent av arbetssökande. Åldersgrupp 20– 24 år Nybeviljade aktivitetsersättningar för nedsatt arbetsförmåga () Längre än 1 år Anm. ª Exempelvis arbetspraktik, arbetslivsinriktad rehabilitering, fördjupad kartläggning och vägledning (FKV), förberedande insatser, arbetsmarknadsutbildning, jobbsökar- och vägledningsinsatser. Källa: och . Arbetsmarknadspolitiskt stöd till unga Figur 6.5 Erfarenhet av arbetsmarknadspolitiska programª –2006. Andel i procent av arbetssökande. Åldersgrupp 25– 29 år Nybeviljade aktivitetsersättningar för nedsatt arbetsförmåga (År Längre än 1 år Anm. ª Exempelvis arbetspraktik, arbetslivsinriktad rehabilitering, fördjupad kartläggning och vägledning (FKV), förberedande insatser, arbetsmarknadsutbildning, jobbsökar- och väglednings- insatser. Källa: och . Unga med funktionsnedsättning deltar ofta i olika former av förberedande insatser på Arbetsförmedlingen. Av dem som deltog i arbetsmarknadspolitiska program var det som deltog i förberedande insatser. Arbetslivsinriktad rehabilitering är en av de vanligaste förberedande insatserna. Andra program som är vanligt förekommande är arbetsmarknadsutbildningar och arbets- praktik. Många av dem som beviljas aktivitetsersättning har en svag arbets- marknadsanknytning. Det återspeglas också när man analyserar vilken typ av ersättning personerna har haft vid arbetslöshet. av dem som beviljades aktivitetsersättning har uppburit arbetslöshetsersättning. Det är framför allt de yngsta med aktivitetsersättning som har låg förekomst av arbets- Arbetsmarknadspolitiskt stöd till unga Många av dem kommer till Arbetsförmedlingen direkt efter avslutade gymnasiestudier. Tabell 6.2 Förekomst av arbetslöshetsersättning* bland personer som varit inskrivna på Arbetsförmedlingen. 20–24 år 25–29 år Totalt 20–29 år Anm.* Grund- eller inkomstrelaterad ersättning från arbetslöshetsförsäkringen Källa: och . De personer som inte har arbetslöshetsersättning har ingen försörjning vid öppen arbetslöshet. De flesta erhåller sannolikt då försörjningsstöd från kommunen. Om personen påbörjat ett arbets- marknadspolitiskt program kan dock en dagersättning i form av aktivitetsstöd, vilket motsvarar per dag eller utvecklings- ersättning som motsvarar . Erfarenhet av arbete med stöd Statistiken visar att det är en förhållandevis låg andel av dem som beviljas aktivitetsersättning som har haft en subventionerad anställning. Utredningens bedömning är att betydligt fler personer bland dem med aktivitetsersättning skulle kunna delta på arbets- marknaden med någon form av lönesubvention. En del kan också behöva ytterligare stöd i form av en SIUS-konsulent eller exempel- vis ett personligt biträde. Arbetsmarknadspolitiskt stöd till unga Tabell 6.3 Erfarenhet av subventionerad anställningª bland nybeviljade aktivitetsersättningar för nedsatt arbetsförmåga () som varit arbetssökande –2006. 20–24 år 25–29 år 1–6 mån 7–12 mån 13–24 mån Längre än 2 år Anm. ª Exempelvis lönebidrag, utvecklingsanställning, trygghetsanställning, , Offentligt skyddat arbete, nystartsjobb, plusjobb, anställningsstöd mm. Källa: och . Det är något vanligare att unga män som beviljats aktivitetsersätt- ning har haft en subventionerad anställning jämfört med unga kvinnor. Hur länge den enskilde har varit arbetslös verkar också ha betydelse för förekomsten av en subventionerad anställning. av dem som fick aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga och som varit arbetslösa längre än hade haft en subventionerad anställning via Arbetsförmedlingen. 7Övergångsbestämmelser för dem som har aktivitetsersättning Utredningens förslag: Aktivitetsersättningen avskaffas . En person vars beslut om aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga löper ut ska kunna beviljas aktivitetsersättning enligt äldre regler (det regelverk som gäller ) för ytterligare en period , dock längst till och med . Bestämmelsen ska dock inte gälla personer vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller , som avslutar en period med aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång eller som beviljats aktivitetsersättning med stöd av de övergångs- bestämmelser som infördes . Om den enskilde, när aktivitetsersättningen löper ut, deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program som berättigar till aktivitetsstöd, eller påbörjar ett sådant efter det att personens aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga löpt ut, ska personen erhålla aktivitetsstöd med lägst per dag enligt 5 e § för- ordning (1996:1100) om aktivitetsstöd. Utredningen föreslår att aktivitetsersättningen avskaffas. Utred- ningen bedömer att omkring 50–av dem som för närva- rande har aktivitetsersättning inte kommer att ha rätt till sjuk- ersättning till unga (SU). Kapitel 6 redogör för vilka åtgärder och insatser som kan bli aktuella för dessa personer. Utredningen anser att det behövs övergångsregler för de personer som har haft aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga men som inte får rätt till SU. Många av dessa har aldrig deltagit i arbetslivet Övergångsbestämmelser för dem som har aktivitetsersättning eller har varit borta från arbetsmarknaden en relativt . Det är därför viktigt att dessa personer får rimliga chanser att hantera denna omställning. 7.1.1Regeländringar som trädde i kraft Regelverket för aktivitetsersättning förändrades från . Det nya regelverket innebär en striktare bedömning av indi- videns arbetsförmåga. När ett beslut om aktivitetsersättning löper ut efter detta datum ska en ny ansökan om ersättning i första hand prövas mot det nya regelverket. Om personen inte uppfyller kraven enligt de nya reglerna prövas rätten till ersättning istället enligt det gamla regelverket. Individen kan då få ersättning i ytterligare maximalt 18 månader. De 18 månaderna fungerar som övergångstid för dem som inte ha rätt till ersättning enligt de nya reglerna. Efter dessa 18 månader har individen inte längre rätt till ersättning. Utredningen bedömer att av personerna med aktivitetsersättning endast kom- mer att få 18 månaders förlängning av sin ersättning. Resterande får en ny period enligt de nya reglerna. 7.1.2Utredningen föreslår nytt regelverk från Våra förslag bör kunna gälla . hade cirka 22 000 personer aktivitetsersättning. Både utredningen och räknar med att antalet med aktivitetsersättning kommer att öka fram . Det är dock viktigt att betona att dessa beräkningar är behäftade med stor osäkerhet. Enligt utredningens egen bedömning kommer cirka 24 700 individer att ha aktivitetsersättning vid den föreslagna tid- punkten för ikraftträdande. Cirka 3 700 individer har då aktivitets- ersättning enligt övergångsregeln med 18 månaders förlängning och cirka 21 000 individer har ett beslut om aktivitetsersättning enligt de nya reglerna från . Övergångsbestämmelser för dem som har aktivitetsersättning Figur 7.1 Skattning av tidpunkter när perioderna med aktivitetsersättning upphör (till och med månad) för beståndet . Ny lagstiftning träder i kraft Personer med aktivitetsersättning som efter fått 18 mån övergångsperiod Källa: Data från , egna beräkningar. Figuren ovan visar en skattning av när ersättningsperioderna beräknas löpa ut för dessa personer. Ersättningsperiodernas start- och sluttid- punkter är ojämnt fördelade över året. Många perioder börjar och eftersom de flesta får en period för ett, två eller så löper många perioder också ut . De personer som har beviljats en period med aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga sedan regelverket från första trädde i kraft, och som löper ut , föreslås kunna få ytterligare en period med aktivitetsersättning. De individer som beviljats en 18-månaders period enligt över- gångsreglerna föreslås däremot inte kunna erhålla någon ytterligare övergångsperiod. Inte heller omfattas personer som har aktivitets- ersättning på grund av förlängd skolgång av bestämmelsen om övergångsperiod. Dessa personer kan få studiehjälp eller ansöka om studiemedel hos CSN vid fortsatt förlängd skolgång. Att gruppen som har en period som löper ut efter inte föreslås Övergångsbestämmelser för dem som har aktivitetsersättning kunna få en övergångsperiod beror på att de har en relativt kvar av sin ersättningstid från det att aktivitetsersättningen avskaffas till dess att deras ersättningstid löper ut. Tabell 7.1 Vilka som kan få en övergångsperiod Skattning av antal personer. Avslut av övergångsperiod (från 2008-07-01) Avslut – pga. ålder (fyllda Källa: Egna beräkningar. Det är viktigt att de som aldrig har kommit in på, eller varit borta från, arbetsmarknaden får stöd att söka sig ut på arbetsmarknaden. Det är därför nödvändigt att och Arbetsförmedlingen ger individen stöd och hjälp till detta redan innan aktivitetsersättningen upphör. Personer som har en pågående period med aktivitetsersättning för nedsatt arbets- förmåga, när det nya regelverket träder i kraft, bör få möjlighet att med bibehållen aktivitetsersättning påbörja arbetsmarknads- politiska program. Arbetsförmedlingen ska direkt påbörja en planering av det stöd som personen behöver för att kunna ta tillvara eller utveckla sin arbetsförmåga. Om personen deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program som berättigar till aktivitetsstöd när aktivitetsersättningen löper ut, eller påbörjar ett sådant efter det att individens aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga löpt ut, ska individen erhålla aktivitetsstöd med lägst per dag enligt 5 e § Förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd. Övergångsbestämmelser för dem som har aktivitetsersättning Arbetsförmedlingens och samarbete kring personer med aktivitetsersättning Arbetsförmedlingens och gemensamma hand- lingsplan innehåller upparbetade rutiner för hur myndig- heterna ska samarbeta när personer övergår från aktivitets- ersättning till stöd hos Arbetsförmedlingen. Exempelvis finns rutiner för överlämningsmöten. Dessa rutiner kan stå modell för det överlämningsarbete som våra förslag medför. 8.1Förändringar av det offentliga åtagandet Utredningens förslag medför ingen utökning av det statliga åtagan- det utan innebär en omfördelning av ansvar mellan statliga förvalt- ningsmyndigheter. En del personer som uppbär aktivitetsersättning deltar i daglig verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS). Om aktivitetsersättningen avskaffas och ersätts med sjukersättning till unga (SU) kommer färre unga med funk- tionsnedsättning att delta i daglig verksamhet. Fler unga kommer istället att delta i insatser hos Arbetsförmedlingen. Kommunerna förväntas därmed få en lägre kostnad för daglig verksamhet. Vid bedömningen av rätt till sjukersättning till unga (SU) kommer att behöva mer omfattande underlag från hälso- och sjukvården än vad som begärs inför beslut om aktivitets- ersättning. Det läkarutlåtande om hälsotillstånd som används kommer med all sannolikhet att behöva kompletteras i många fall. Det kommer ofta att beröra andra yrkeskategorier än läkare, exem- pelvis sjukgymnaster, arbetsterapeuter och psykologer. Detta kan innebära en viss utökning av det administrativa arbetet för dessa Det bör dock i sammanhanget påpekas att SU avser en synnerligen begränsad grupp. 8.2Administrativa förändringar för statliga myndigheter Utredningens förslag innebär att ansvar för unga personer med funktionsnedsättning minskar. Den del av aktivitets- ersättningen som avser förlängd skolgång flyttas till studiestöds- systemet och ansvaret övertas av (). Merparten av dem som uppbär aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga kommer enligt utredningens förslag att få insatser, och försörjning under tid med insatser, inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Därmed kommer Arbetsförmedlingen att bli ansvarig myndighet. Förslaget innebär att fler personer kommer att uppbära aktivitetsstöd vilket medför en viss utökning av ärendevolymer för denna förmån. Sammantaget innebär dock utredningens förslag en betydande minskning av uppdrag avseende ungdomar med funktions- nedsättning. när personer med aktivitetsersätt- ning övergår till sjukersättning till unga (SU) eller till kan den administrativa bördan bli tillfälligt högre hos . Framför allt ökar belastningen vid års- och halvårsskiften då många ersättningsperioder löper ut. Utredningens förslag innebär att Arbetsförmedlingen får ett större ansvar för unga personer med funktionsnedsättning som behöver stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. En konsekvens av detta är att myndigheten behöver göra nyrekryteringar. Det handlar i huvudsak om arbetsförmedlare, psykologer, arbetstera- peuter, sjukgymnaster, socialkonsulenter och SIUS-konsulenter. Utredningen bedömer att Arbetsförmedlingens upphandling av tjänster från externa aktörer kommer att öka som en konsekvens av förslaget om breddning av innehållet i förberedande insatser. Vi bedömer också att fler ungdomar kommer att vara i behov av sådana insatser. Initialt kommer myndigheten att också ha utvecklings- kostnader, främst för utbildningsinsatser och förändringar i IT- system. Utredningens förslag innebär att CSN får ett utökat ansvar när det gäller studiestöd för ungdomar som med anledning av en funktions- nedsättning har förlängd studietid. Förändringarna innebär att CSN behöver utökade anslag för studiestödsverksamheten samt vissa initiala utvecklingsmedel för att anpassa IT-system, genomföra utbild- ningar och liknande. Utredningen bedömer att den utökning av upp- draget som CSN får enligt förslaget inte kräver nyanställningar. Utredningens huvudförslag innebär att betydligt färre unga med funktionsnedsättning kommer att beviljas långvariga ersättningar från sjukförsäkringen. Istället kommer fler unga att delta i arbets- marknadspolitiska insatser för att förbereda sig för osubventionerat eller subventionerat förvärvsarbete. Utredningens bedömning är att detta på medellång sikt medför minskade behov av statliga medel. I samband med att det nya systemet byggs upp och aktivitetsersätt- ningen avvecklas kan dock kostnaderna bli tillfälligt högre. Detta beror på att beräkningarna utgår från att utflödet i antal personer från framför allt Arbetsförmedlingen förväntas vara lågt . Utredningens förslag innebär att ekonomiska medel omfördelas från anslag 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar och från 19:6 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp till en ny särskild anslagspost för målgrup- pen unga med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, samt till anslagen 25:1 Studiehjälp m.m. och 25:2 Studiemedel m.m. inom utgifts- område 15 Studiestöd. I detta avsnitt redogör vi för vår bedömning av kostnaderna för förslagen. Eftersom beräkningarna bygger på antaganden är utfallen behäftade med stor osäkerhet. Alla beräkningar bygger kostnadsläge. Vi börjar med att studera vad aktivitetsersättningen skulle kosta om den behölls. I tabellen nedan redovisas det beräknade inflödet till aktivitetsersättningen samt utvecklingen av beståndet. Inflödet, det vill säga antalet nybeviljade , bygger på prognoser och skattas till drygt 6 400 personer och till drygt 6 600 personer (2008c). Utgångspunkten i beräkningarna är därför att inflödet blir 6 500 personer framöver. Utredningens bedömning är att den grupp unga som över- går från långvarig sjukskrivning till aktivitetsersättning kommer att minska som en konsekvens av de nya reglerna för sjukpenning som infördes . Utredningen uppskattar denna effekt till 500 personer vilket innebär att inflödet till aktivitetsersätt- ningen förväntas bli 6 000 personer –2015. Utflödet, det vill säga antalet som lämnar ersättningen, skattas till 18–av (2008c). I detta totala utflöde ingår exempelvis avlidna, indragna ersätt- ningar, övergång till arbete, andra bidrag och personer som lämnar ersättningen när de fyller . I utredningens beräkningarna antas utflödet vara . Tabell 8.1 Aktivitetsersättningen. Statliga utgifter, Mkr. Källa: anslagsberäkning och prognos 2008–2011, egna beräkningar. Givet den bedömning vi gör beräknas beståndet av personer med aktivitetsersättning att växa . beräknas antalet uppgå till drygt 26 000 personer och till cirka 30 600 unga människor. Kostnaden beräknas uppgå till ungefär 3,2 miljarder och väntas kostnaden vara 3,7 miljarder. I följande tabell redovisar vi en uppskattning av kostnaderna för utredningens förslag. Tabellen visar kostnaderna både för att bygga upp de nya systemen och för att avveckla aktivitetsersättningen. skattas utgifterna till cirka 3,4 miljarder där större delen är utgifter för aktivitetsersättning. Det är först som vi bedömer att många av dem som haft aktivitetsersätt- ning övergår till SU eller till Arbetsförmedlingen (se avsnitt 8.3.5 nedan). Tabell 8.3 Statliga utgifter för personer . (1 747)* (1 874)* (1 678)* (1 594)* (1 778) ¤ (1 978 ¤ (1 868) ¤ (1 886)¤ (-88) (-204) Anm. ° Utflöde på från subventionerad anställning. * Utflöde på från sub- ventionerad anställning. ¤ Utflöde på från subventionerad anställning. Källa: egna beräkningar. Kostnaderna beräknas bli tillfälligt högre , då det nya systemet byggs upp som beståndet av aktivitets- ersättning avvecklas. Huvudorsaken till att kostnaderna blir högre än vid bibehållen aktivitetsersättning är att utflödet av antal personer från Arbetsförmedlingen, SU och CSN då är lågt.1 När väl det nya systemet varit i gång beräknas kostnaderna bli lägre än för aktivitetsersättningen. Detta beror på att utflödet från Arbetsförmedlingen (de subventionerade anställ- ningarna) då beräknas vara högre än utflödet från aktivitetsersätt- ningen. Kostnaden för förlängd skolgång inom ramen för studiestöds- systemet beräknas också bli lägre än aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Hur stort utflödet kommer att bli från de subventionerade anställningarna spelar stor roll för kostnadsutvecklingen. I tabellen ovan redovisas kostnadsutfall vid utflöden med olika storlek. Med ett utflöde om beräknas de totala kostnaderna bli lägre än med en bevarad aktivitetsersätt- ning. Med ett utflöde om blir motsvarande siffra istället högre. Inflödet till sjukersättning till unga (SU) uppskattas bli ungefär en procent per årskull, cirka 1 000 personer , som har medfödda eller tidigt förvärvade funktionsnedsättningar. Dessutom tillkommer ett mindre antal unga som något senare förvärvar funktions- nedsättningar på grund av sjukdomar eller olyckor. Vid ett årligt inflöde på 1 200 personer till SU skulle beståndet omfatta cirka 6 500 personer . Förutom ett bortfall på grund av ålder bedömer utredningen att utflödet från SU kommer att vara nästan obefintligt. I nedanstående beräkning antas utflödet vara (inklusive ålder). 1 finns endast ett inflöde till Arbetsförmedlingen och SU. Även , när beståndet med aktivitetsersättning börjar övergå till Arbetsförmedlingen och SU, antas utflödet vara minimalt. SOU 2008:102 Kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivning Sjukersättning till unga (SU). Sjukersättning till unga (SU). Statliga utgifter, Mkr. Källa: egna beräkningar. Förvaltningskostnader, bostadstillägg och försäkringskostnaderna för SU antas uppgå till samma storlek per person som för aktivitets- ersättningen. Enligt (2008d) årsredovisning betalades ut 2007. Förvaltningskostnaderna uppgick till 177 miljoner. En majoritet av dem med aktivitetsersättning har bostadstillägg. var de totala utgifterna för bostadstillägget cirka 386 miljoner, inklusive retroaktiva utbetalningar.