sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Beträffande verksamhetsområdet uttalade departements- chefen följande. Verksamheten inom området Byggande kommer att domineras av effekterna av och förberedelserna inför ett svenskt medlemskap i de Europeiska Gemenskaperna (EG). I centrum står framför allt ett genomförande av EG:s byggprodukt- direktiv. insatser på området skall också inriktas på att medverka till en europeisk harmonisering av byggregler. Det handlar därvid främst om att verka för att de tekniska specifikationer som utarbetas motsvarar svenska krav och tillgodoser svenska intressen. Arbetet med nationella föreskrifter skall begränsas och inriktas på fortsatt avreglering för att öka förutsättningarna för konkurrens sam- tidigt som kraven på säkerhet, hälsa, tillgänglighet och energihus- hållning tillgodoses. Beträffande verksamhetsområdet uttalade departements- chefen följande. Inom verksamhetsområdet inriktas verkets sektors- och uppföljningsansvar på att förenkla och effektivisera den regionala administrationen av statens stöd för bostäder och att tillhandahålla material för information om stödsystemen. Prognos- och statistik- arbetet inom verksamhetsområdet begränsas till sådan information som behövs för att kunna bedöma och beräkna statens utgifter på de sakanslag som verket disponerar eller som regeringen i särskild ordning begär. Därutöver förväntas verket bara upprätthålla en bered- skap kompetensmässigt för att kunna biträda regeringen med att via konsulter eller forskningsorgan ta fram underlag för bedömning av utvecklingstendenser m.m. inom boendeområdet. Till verksamhetsområdet hör också skötseln och utvecklingen av det centrala datasystemet för hanteringen av statens stöd för bostäder. Departementschefen förordade att uppgifter inom godkännande- och certifieringsområdet avskiljs från . Typgodkännande- verksamheten flyttades 1993 från till in Construction (SP SITAC), numera en sektion inom SP . Översyn av den statliga organisationen inom plan-, bygg-, och bostadsväsendet 1997 1997 genomfördes en översyn av den statliga organisationen inom plan-, bygg-, och bostadsväsendet (Ändrad organisation för det statliga plan- bygg- och bostadsväsendet, SOU 1997:90). Utredningen föreslog dels att en ny bostadsadministrativ myndighet skulle inrättas med uppgift att svara för bostads- finansiering och bostadsadministration m.m., dels att en ny statlig plan-, bygg- och stadsmiljömyndighet skulle inrättas med uppgift att svara för plan- och byggfrågor och frågor om stadsmiljö och bebyggelsemiljö. Till den bostadsadministrativa myndigheten föreslogs föras den verksamhet som då bedrevs inom , samt vissa funktioner vid administrativa avdelning och vissa stabsfunktioner. Myndigheten skulle i princip få ett samlat ansvar för administrationen av statens ekonomiska stöd till bostadsbyggnadssektorn samt för kredit- garantier för ny- och ombyggnad. Till plan-, bygg- och stadsmiljömyndigheten föreslogs föras den verksamhet som då bedrevs inom plan-, bygg- och stadsmiljöavdelningar samt vissa funktioner vid admi- nistrativa avdelning och vissa stabsfunktioner. och Samlingslokaldelegationen skulle knytas till plan-, bygg- och stads- miljömyndigheten. I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1) angavs följande. inom plan-, bygg- och bostadsväsendet är föremål för en översyn (dir. 1996:113) av en särskild utredare. Utredningen överlämnade betänkandet Ändrad organisation för det statliga plan,- bygg- och bostadsväsendet, (SOU 1997:90). Betänkandet har remissbehandlats. betänkande skall lämnas . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Regeringen har inte återkommit till i frågan om utred- ningens förslag om ny organisation. utlandsverksamhet Swedeplan lades dock ned. Swedeplan arbetade som konsulter framför allt med bygglagstiftning, nationella bostadsprogram och planer för stads- och landsbygdsområden i . 2.3Pågående och framtida förändringar Ett antal utredningar med relevans för översynen av har presenterats och i vissa fall arbetat parallellt med denna utredning. Utredningar som har direkt relevans för verksamhet inom områdena samhällsplanering och bebyggelseutveckling, bygg- ande och förvaltning eller boendefrågor eller som rör gemensamt behandlas i respektive kap. 3 och 5–7. Här behandlas utredningar och förändringar med övergripande relevans för förutsättningar i myndighetsarbetet för ett långsiktigt hållbart samhällsbyggande. och förvaltningskommitté föreslår i sina betänkanden förändringar beträffande regeringens styrning av sin förvaltning som kan förändra regeringens möjligheter att strategiskt styra . Detta utvecklas mer i kapitel 4. konstaterar i sitt betänkande (SOU 2007:10) att den långtgående sektoriseringen inom staten påverkar både verksamheterna som sådana och den statliga styrningen. Kom- mittén föreslår en ny modell för samordning inom staten, som bygger på den regionala nivån och på ett utvecklat samspel mellan , länsstyrelserna och sektorsmyndigheterna. Nya, färre och större länsstyrelser föreslås få i uppdrag att samordna statliga verksamheter, bedriva tillsyn och redovisa tvärsektoriella kunskapsunderlag till regeringen. Offentlig tillsyn, dvs. kontroll över tillämpningen av rättsligt bindande regler och beslut, ska enligt utredningen som princip vara ett statligt ansvar. Syftet är att minska variationer i bedömningar, kvalitet och resurser mellan olika delar av landet. Direktvalda regionkommuner ska, enligt betänkandet, ha ansvaret för regional utveckling och hälso- och sjukvård. Bedöm- ningen är att en indelning i mellan sex och nio regioner är ändamålsenligt. Kommittén föreslår att regionkommunerna övertar från dels uppgiften att regionalt anpassa, konkretisera och verka för de nationella miljökvalitetsmålen, dels de uppgifter inom naturvården som har anknytning till regional utveckling med fokus på rumslig planering och friluftsliv, skötsel av naturreservat och annat fältarbete. Länsstyrelserna behåller enligt förslaget ansvaret för tillsyn inom naturvården och beslut om områdesskydd. Den nya modellen ställer, enligt , krav på som bör ses över samlat för att anpassa organisa- tion och arbetssätt till framtidens utmaningar. Översynen bör bl.a. analysera erfarenheterna av EU-medlemskapet liksom kommitté- väsendets betydelse för utvecklingskraften i samhällsorganisationen. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och i pågår beredning för att permanenta regionförsöken i och samt för att bevilja ansökningarna från och om att bilda regionkommuner. Kammar- kollegiet har fått i uppdrag att bereda övriga inkomna ansökningar. Vidare bereds en fortsatt översyn av den statliga regionala organisationen. Det har genomförts och det planeras och övervägs stora förändringar i myndighetsstrukturen i . Ett antal utredningar har lämnat betänkanden med förslag om förändringar inom olika sektorer och ytterligare utredningar pågår. Här redo- visas exempel på genomförda och föreslagna förändringar. , och Styrelsen för psykologiskt försvar avvecklades och ersat- tes med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. bildades den nya . , , Om- budsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering slogs samman till en myndighet, . , och Pro- jektering bolagiserades . En ny myndighet, Transportstyrelsen, bildades . Myndigheten ska svara för all norm- och tillståndsgivning samt för tillsynsregler för de fyra transportslagen. I ett första steg förs all verksamhet vid Luftfartsstyrelsen och Järnvägsstyrelsen samt viss verksamhet vid , , , och över till den nya myndigheten, och även vissa uppgifter från länsstyrelserna. avvecklades , () och Verket för näringslivsutveckling (). Myndigheternas verksamhet övergick till och Tillväxtanalys - Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, tillsammans med den verksamhet rörande kommersiell service som bedrivits hos . Utredningen om har i sitt betänkande (SOU 2008:62) föreslagit att en ny myndighet, , bildas för att förstärka den självständiga granskningen och utvecklingen av miljöarbetet. Utredningen föreslår även att flyttas från till den nya myndigheten. föreslår i sitt betänkande (SOU 2009:31) att det nya planeringssystemet, statens systemförvaltande roll, upphandlingsfunktionen, det trafikslagsövergripande förhållnings- sättet, tillämpningen av fyrstegsprincipen, det fortsatta arbetet med inre effektivitet samt den regionala närvaron bäst förverkligas i en samlad trafikslagsövergripande myndighet, ett Trafikverk för sjö, luft, väg och järnväg. Till det nya föreslås föras samtliga uppgifter som utförs av och samt de uppgifter som utförs av , , och Transportstyrelsen i den nuvarande långsiktiga inriktnings- och åtgärdsplaneringen. De kvarvarande uppgifterna hos , främst uppgifterna som knyts till ansvaret för den officiella statistiken inom transportområdet, motiverar inte att finns kvar som myndighet. Ansvaret för den officiella statistiken föreslår utredningen att föras till Transportstyrelsen. Som en följd härav läggs , och ned. Utredningen inom livsmedelskedjan föreslår i sitt betänkande (SOU 2009:08) att det inrättas en ny myndighetsstruktur för säkra livsmedel och hållbar produktion. anstalt (SVA), samt ersätts enligt utredningens förslag av tre nya myndigheter: -ska i samhällets och konsu- menternas intresse verka för säkra livsmedel, friska djur och sunda växter i hela livsmedelskedjan. -Myndigheten för havsresurser och fiske ska främja en hållbar förvaltning av havsresurserna och fisket. -Myndigheten för jordbruk och landsbygdsutveckling ska främja ett efterfrågestyrt, konkurrenskraftigt och miljöanpassat jord- bruk samt en hållbar landsbygdsutveckling i hela landet. Länsstyrelserna ska enligt utredningen mer samlat företräda de nya myndigheterna regionalt gentemot företagare och andra verksam- hetsutövare. Det skapas en ny ledningsform för hanteringen av stöd till jordbruket och fisket genom att det vid länsstyrelserna i , , , , , och , inrättas särskilda Regionala jordbruks- och fiskedelegationer med uppgift att samordna stöd- administrationen inom respektive delegations distrikt som består av flera län. Utredningen om jordbruksadministrationen föreslår i sitt betänkande (SOU 2009:07) att den nuvarande ansvarsfördelningen mellan centrala myndigheter tills vidare bibehålls. En koncentration av verksamheten med jordbruksstöden på länsstyrelsenivå bör dock åstadkommas genom att de länsstyrelser som är samordnings- ansvariga för verksamheten inom de sju samordningsregionerna ges ett totalansvar inom respektive region. Det är , , , , , och . Utredningen om utvärdering av myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering (dir. 2007:102), har i sitt betänkande (SOU 2008:30) föreslagit att en ny och samordnad forsknings- finansierande myndighet, Forsknings- och innovationsmyndigheten, bildas. Enligt förslaget ska den nya myndigheten ta över den statliga forskningsfinansiering som hanteras av , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , Rymd- styrelsen och samt Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete (Sida) och eventuellt ytterligare till- kommande forskningsfinansiering som hanteras av andra myn- digheter. 2.4Omvärldens krav och förväntningar 2.4.1Myndigheter, organisationer och företag Utredningen har skickat en förfrågan till ca 140 myndigheter, organisationer och företag om vilka krav, förväntningar och övriga synpunkter de har på verksamhet. Ett femtiotal myndig- heter och ett fyrtiotal organisationer och företag har svarat, kommuner och landsting i samarbete med kommunerna. Utredningen har också efterfrågat och fått synpunkter från läns- råden, länsarkitektföreningen och länsbostadsdirektörernas för- ening. Dessutom har vissa övriga synpunkter kommit in. Synpunkterna redovisas mer utförligt i kap 5–7. Här redovisas en sammanfattning av viktigare synpunkter från myndigheter, organisationer och företag indelad efter huvudsakliga verksamhetsområden. Beträffande området Samhällsplanering och bebyggelseutveckling anser många att inte har någon framträdande roll och ifrågasätter nyttan av verksamheten. Bättre råd och stöd för tolkning och användning av lagstiftningen och vägledning i plan- eringsrelaterade sakfrågor efterlyses, liksom utökat samarbete och ett större engagemang från sida i olika samarbetsprojekt. Flera anser att bör arbeta mer aktivt med frågor om samordning av allmänna och statliga intressen och att verket bör arbeta med en helhetssyn. Vidare behövs en närmare och mer aktiv kontakt med forsknings- och utvecklingsarbetet inom området och att måste kunna lägga resurser på planeringsrelaterad forskning och utveckling. (Se vidare kap. 5) Beträffande området Byggande och förvaltning upplevs inte arbeta proaktivt och det finns få exempel på att driver aktiv branschutveckling, följer verksamheten inom sektorn och försöker identifiera och förebygga problem. Många har syn- punkter på arbete med regelgivning och anser att bygg- reglerna bör förtydligas, gärna i närmare samarbete med närings- livet. Flera anser att bör ta ställning och tydligt ge väg- ledning i tolkningsfrågor rörande plan- och bygglagstiftningen och byggregler, samt ha en tydlig roll att bedriva tillsynsvägledning som central tillsynsmyndighet och arbeta direkt mot kommunerna. Bättre dialog och mer aktivt deltagande i olika arbetsgrupper efterlyses, liksom en närmare och mer aktiv kontakt med forsknings- och utvecklingsarbetet inom området samt att måste kunna lägga resurser på forskning och utveckling inom byggområdet. (Se vidare kap. 6) Beträffande området Boendefrågor anser många att bör vara ledande i att följa, analysera och beskriva utveckling och till- stånd på bygg- och bostadsmarknaden. Verket bör ha ett tydligt uppdrag att självständigt analysera bostadsmarknaden och lägga fram förslag till förbättringar. Ansvarsfördelningen och relationen mellan och är oklar och bör förtydligas. Det bör studeras om det är ändamålsenligt med två myndigheter inom bostadsområdet. (Se vidare kap. 7) Beträffande området Bidragshantering förefaller omvärlden i stort vara nöjd med verksamhet, med undantag för att långa handläggningstider för överklagade ärenden enligt läns- styrelserna medför ökad rättsosäkerhet och minskad service för bidragssökanden. (Se vidare kap. 8) En ökad medborgarorientering har varit på den förvaltnings- politiska agendan . Regeringen tog fram ett förvaltningspolitiskt handlingsprogram. Enligt detta ska statsför- valtningen uppfylla höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati genom att vara tillgänglig och tillmötesgående. Den nuvarande regeringens syn på förvaltningspolitiken, och specifikt på medborgare och företagare, framgår bl.a. av budgetpropo- sitionerna för –2009. I propositionerna anger regeringen att den avser att driva förvaltningspolitiken utifrån ett medborgar- och medarbetarperspektiv. Det konstateras att medborgare, företag och organisationer ställer allt högre krav på förvaltningen när det gäller kvalitet, tillgänglighet och opartiskhet. Vidare anges att svensk statsförvaltning ska vara rättssäker, effektiv och medborgar- orienterad. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utgiftsområde 2) angav regeringen som mål att svensk statsförvaltning ska vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. Regeringen anförde följande. De anställda i statsförvaltningen arbetar ytterst på uppdrag av med- borgarna. Det är av största vikt att arbetet sker med utgångspunkt i grundläggande värden som medborgarorientering, rättsäkerhet och effektivitet. I arbetet med att förbättra styrningen samt effektivisera och utveckla den statliga verksamheten ska dessa värden värnas. Myn- digheternas bemötande av allmänheten ska i alla lägen kännetecknas av värdighet och respekt. Kunskapen om bestämmelser om yttrande- frihet, meddelarfrihet, offentlighet och sekretess ska vara hög. Enligt budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utgifts- område 2) syftar den statliga förvaltningspolitiken till att skapa bästa möjliga förutsättningar för att genomföra regeringens politik inom olika områden på ett effektivt och rättssäkert sätt till nytta för medborgare och företag. (Se även avsnitt 4.4.1) I det översyns- och förändringsarbete som bedrivits har bl.a. följande upp- gifter stått i fokus. Att sätta medborgare och företag i centrum, bl.a. genom ökad samverkan mellan myndigheterna och att effektivisera förvaltningen och förenkla mötet med med- borgare och företag genom elektronisk förvaltning. Enligt regeringen kommer i det fortsatta arbetet särskild vikt att läggas vid statsförvaltningens organisering och dess uppgifter, med- borgarnas tillgång till offentlig service samt styrning och upp- följning av verksamheter. Vidare kommer insatserna för utveckling av en elektronisk förvaltning fortsätta och initiativ tas för att säkerställa en väl fungerande tillsyn. Ett tvåårigt projekt om offentligt etos i statförvaltningen kommer att pågå . Syftet är att inspirera de statliga arbetsgivarna att med medborgare, verksamhet och personal i fokus verka för att öka allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen och även stärka förvaltningens effektivitet. De anställdas kunskaper om och förståelse för förvaltningens grundläggande värden och rollen som statstjänsteman ska stärkas. Inte bara de anställda i utan även myndigheten själv arbetar ytterst på uppdrag av medborgarna. Enligt utredningens mening handlar verksamhet till syvende och sist om medborgarnas väl och ve. Inom verksamhetsområden är det främst kom- munerna som utför den operativa verksamheten. De ansvarar för fysisk planering, har tillsyn över byggandet och ansvarar för bostadsförsörjningen inom sin kommun. Deras verksamhet inom områdena styrs bl.a. av PBL, BVL, MB och lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Lagarnas syften präglas till stor del av en omsorg om den enskilde medborgaren. Tillämpningen av PBL ska främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och lång- siktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Planläggningen ska bl.a. främja en från social synpunkt god livsmiljö och goda miljöförhållanden i övrigt. Därvid ska bestämmelserna i tillämpas så att mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hus- hållning tryggas. som uppförs eller ändras ska uppfylla väsentliga tekniska egenskapskrav. Kommunen ska skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder. På regional nivå har länsstyrelserna till uppgift att tillhandahålla kunskapsunderlag, ge stöd och råd till kommunerna i deras verk- samhet samt i vissa fall pröva kommunernas beslut. har i länet tillsyn över plan- och byggnadsväsendet och uppsikt över hushållningen med mark- och vattenområden. På nationell nivå har den allmänna uppsikten i riket över plan- och byggnadsväsendet och allmän uppsikt över hus- hållningen med mark- och vattenområden. roll är bl.a. att vägleda länsstyrelser och kommuner i deras arbete inom verksamhetsområde. Verksamheterna inom planering, byggande och boende har i slutänden till sitt resultat stor betydelse för medborgarna. Enligt utredningens mening skulle man därför kunna säga att slut- användarna för verksamhet i huvudsak är medborgarna, även om det i allmänhet är kommunerna, företagen, länsstyrelserna, andra myndigheter och regeringen som är adressater för resultatet av arbete. har i sin verksamhet ansvar för att kunskaper om medborgarsituationen tas fram. Några exempel på frågor som bör följas är: Hur är medborgarnas boendesituation, och hur är deras möjligheter att skaffa bostad? Bidrar den kommunala planeringen till en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för medborgarna? Är medborgarnas inflytande i planprocessen tillfredsställande? Hur mår husen som medborgarna bor i och skolorna som de yngre med- borgarna tillbringar dagarna i? Byggs husen så att medborgarnas hälsa, säkerhet och trygghet inte äventyras? har i sin verksamhet också ansvar för att föreslå åtgärder om svaren på frågorna visar att situationen inte är till- fredsställande. Allmänhetens krav och förväntningar på verksamhet Utredningen har låtit genomföra en undersökning bland allmänheten om bl.a. dess kännedom om och attityd till samt eventuella kontakter med . Undersökningen har genom- förts genom att ansluta frågorna till Sifos telefonomnibuss som är en riksrepresentativ undersökning av den svenska befolkningen . Enligt undersökningen uppger drygt två tredjedelar av de till- frågade att de hört talas om , i högre utsträckning hög- utbildade tjänstemän och egenföretagare, i mindre utsträckning den yngsta åldersgruppen (15–). Av dessa tycker att man känner till mycket eller ganska väl, inte särskilt väl eller inte alls. Av de som hört talas om har en mycket eller ganska positiv uppfattning om , har en negativ upp- fattning. Den största delen av de som hört talas om () har varken en positiv eller negativ uppfattning. Enligt bör resultatet tolkas så att de flesta inte har tillräcklig kunskap om för att kunna uttrycka en säker uppfattning. Härtill kommer att angivit att de är tveksamma. av de som hört talas om har haft kontakt med , via telefon och vardera via e-post, brev eller hemsida. anger att de fick den efterfrågade informationen, att de inte fick den. har låtit företaget göra en besöksundersökning om webbportal. Av undersökningen framgår att 5 av 10 besökare på /2007 var privat- personer. Dessa sökte främst information om olika bidrag och stöd () och om olika tekniska frågor, regler, normer och bestäm- melser (). fann helt eller delvis den information de sökte. Beträffande information som saknades är svaren inte så entydiga och många olika frågeställningar kommer upp. Mycket handlar om bidrag i olika former. Många upplever innehållet som svårt och för komplicerat. De fakta som eftersöks finns ofta i svårlästa regler. Enligt företagets bedömning vill besökarna göra rätt från början och söker därför de regler och bestämmelser som gäller men har svårt att finna dessa via något enkelt förfarande. Som svar på utredningens förfrågan om verksamhet har kommit synpunkter från några organisationer som represen- terar stora grupper av privatpersoner och som därför kan sägas företräda olika medborgarperspektiv. påtalar ett antal brister och lämnar förslag till åtgärder beträffande verksamhet med byg- gande och inomhusmiljö, tillgänglighet, planering och byggande samt energihushållning. Förbundet vill att det skapas ett forum för samråd där alla funktionshindergrupper omfattas och där konsu- menter får lika stor möjlighet att påverka som t ex branschen. Bygg klokt menar att inte fyller sin uppgift som sektorsmyndighet för handikappfrågor. Frågor om tillgänglighet och användbarhet för alla måste uppmärksammas och hanteras inom alla verksamhetsområden, inte bara i samband med byggregler och enkelt avhjälpta hinder utan också i den översiktliga planeringen, standardiseringsarbete, tävlingar, forsknings- och utvecklingsarbete m. m. lyfter fram de äldres situation och anser att bör arbeta mer aktivt bl.a. när det gäller teknikstöd och anpassning av boendemiljöer. anser att verksamhet borde vara mer koncentrerad mot bostadsfrågor än . anser att bör ha en pådrivande roll för att säkerställa att kommunerna verkligen tar fram byggbara småhustomter och verkar för förenklingar i PBL genom utform- ningen av generella föreskrifter och genom att ta initiativ till för- ändringar i lagstiftningen. Vidare anser förbundet att bör beakta konsumentperspektivet på ett tydligt sätt gentemot branschen i arbetet med energideklarationer och att verket bör ha en informationsroll i förhållande till allmänheten. Utredningen kan konstatera att omvärldens bild av och uppfattning om är splittrad (se avsnitt 2.4.1). Synpunkterna varierar beroende på vilken av verksamheter som avses. Utredningen finner att många av synpunkterna stämmer överens med de iakttagelser utredningen gjort angående verksamhet.