sou · GXB325 · 2009-03-09 00:00:00 — Finans- departementet (SOU 2007:10) 2007. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. (SOU 2007:11) 2007. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Betänkande från Delegationen för mångfald inom vård och omsorg. (SOU 2007:37) 2007. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. (SOU 2007:75) 2007. Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. (SOU 2007:107) 2007. LOV att välja – Lag Om Valfrihets- system. (SOU 2008:15) 2008. Ett stabsstöd i tiden. Finansdeparte- mentet (SOU 2008:22) 2008. Delbetänkande av Utredningen om patientens rätt. (SOU 2008:37) 2008. Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. Slutbetänkande års förvaltningskommitté. (SOU 2008:118) 2008. Ett resultatorienterat uppföljningssystem för skol- sektorn. (Ds 1991:43) 1991. Snabbt och riktigt, utvalt och viktigt – förslag till en databas. (Ds 2000:48) 2000. Genomförande av ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken. Utvärdering av statistikreformen. Översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation. Översyn av behandlingen av personuppgifter inom m.m. (). European statistics code of practice. Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Regering- ens skrivelse 2007/08:102. Regleringsbrev för 2009. Statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg. Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) och SCB. Myndigheternas kostnadsbegrepp för kommunala verksamheter. Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Skapa resultat med nyckeltal. Nyckeltal och mått i styrprocessen. Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Skapa resultat med nyckeltal. Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Skapa resultat med nyckeltal. Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Skapa resultat med nyckeltal. Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Skapa resultat med nyckeltal. Hälso- och sjukvård – primär- vård. Vård och omsorg om äldre. Individ- och familjeomsorg. Statistik om hälso- och sjukvårdspersonal – officiell statistik om antal legitimerade (2006) och arbetsmarknadsstatus (2005). Hälso- och sjukvård 2007:2. Öppna jämförelser inom vården och omsorgen om äldre. Övergång till individbaserad statistik över vård och omsorg/stöd och service. Analys av vissa integritets- och sek- retessfrågor. Skrivelse till regeringen . , , , , Migra- tionsverket, , , Hög- skoleverket, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, . Handlingsplan för kom- petensförsörjning inom vård och omsorg. Barn, elever, personal och utbildningsresultat. Arbetskraftsundersökningarna (). AM 04 01. 2007. Basfakta för företag enligt Företagens ekonomi. Tjänstesektorn 2006 enligt Företagens ekonomi med data om tjänsteförsäljning på detaljerad nivå. Statistiska meddelanden NV 19 . Vård och omsorg. Kommunalekonomisk utjämning och utjämning av LSS-kostnader. Beskrivning av statistiken. OE 0115. . Kommunernas bokslut – verksamhets- indelat. Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting. Statistiska meddelanden OE 25 . Korttidsperiodisk sysselsättnings- statistik. Statistiska meddelanden AM 63 . Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik. Meddelande i sam- ordningsfrågor (MIS) 2001:1. Landstingens bokslut – verksamhets- indelat. Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting. Statistiska meddelanden OE 28 . Lönesummor, preliminär A-skatt m.m. Resultat baserade på kontrolluppgifter från arbetsgivare m.fl. för . AM 31 01. De svenska nationalräkenskaperna (NR:s) statistiska system. Bakgrundsfakta till Ekonomisk sta- tistik. Regionala indelningar i . Meddelande i samordningsfrågor. (MIS) 2007:1. Riktlinjer för beslut och omfattning av den officiella statistiken. officiella statistik – årlig rapport . Rådet för den officiella statistiken. Slutrapport från projektet om finansiärer och utförare inom vården, skolan och omsorgen, FinUt. Bakgrundsfakta Ekonomisk statistik. Standard för svensk näringsgrens- indelning 2007 SNI 2007. Meddelande i samordningsfrågor (MIS) 2007:2. föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik. föreskrifter om uppgifter till statistik om kommunernas och landstingens årliga bokslut, Räkenskapssammandraget. Meddelande i samordningsfrågor (MIS) 2000:1. Sysselsättning i kommuner och län 2007. Statistiska meddelande AM 32 . Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik. Riktlinjer från Rådet för den officiella stati- stiken () 2006:1. Utgifter för det sociala skyddet i och samt utgifternas finansiering 2001-2006. Social Protection Expenditure and Receipts. Statistiska med- delanden NR 15 . Volymberäkningar av offentlig indi- viduell produktion – projektrapport. Bakgrundsfakta till den ekonomiska statistiken. () och . Löner och sysselsättning. AM 50, 51,52 för offentlig sektor samt AM 57, AM 62, för tjänstemän respektive arbetare, privat sektor. (), , Svenska kom- munförbundet. Jämförelsetal för Skolväsendet. () och Kommuner och Landsting. Vad kostar verksamheten i Din kommun? Statens uppföljning från kommunerna. Vård, skola och omsorg. Vilken information behöver brukaren för att välja. Jämförelsetal för barn och äldreomsorg. Kommuner och Landsting. Aktuellt på äldreområdet. Kommuner och Landsting. Aktuellt om skola och förskola. Kommuner och landsting. Kommun-Bas 05 - En normal- kontoplan för kommunernas externa redovisning. Kommuner och Landsting. Kostnad per brukare (KPB) inom vård och omsorg - Syfte och beräkningsprinciper. Kommuner och Landsting. L-bas 2005 - En kontoplan för landstingens externredovisning. Kommuner och Landsting. Verksamhetsindelning för landsting och regioner. Anvisningar med Exempelsamling och Verksamhetsbegrepp. Kommuner och Landsting. Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling. Kommuner och Landsting. Kommuner och Landsting. Öppna jämförelser 2008 – Vård och omsorg om äldre. Kommuner och Landsting. Öppna jämförelser 2008 – Trygghet och säkerhet. Kommuner och Landsting. Öppna jämförelser 2008 – Gymnasieskolan. Kommuner och landsting. Öppna jämförelser 2008 – . Kommuner och Landsting och . Öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. Översyn av statistikinsamlingen avseende En särskild utredare ska göra en översyn av insamling och publi- cering av statistik om ekonomi, personalförhållanden och vissa verksamheter inom kommunsektorn. Utredaren ska bland annat se över och vid behov föreslå åtgärder när det gäller: innehållet i räkenskapssammandraget och landstingens ekonomi- bokslut, till exempel omfattning, verksamhetsindelning och indelning i kontogrupper, ansvarsfördelning för räkenskapssammandragen mellan Statis- tiska centralbyrån (SCB) och sektorsmyndigheter, personalstatistik i kommunsektorn, insamling av ekonomisk statistik och personalstatistik från kommunalt finansierad verksamhet som bedrivs av andra utförare än kommuner och landsting, arbetet med kvalitetsfrågor vid statistikinsamling från kom- muner och landsting, tidigare publicering av statistikuppgifter från kommuner och landsting samt modernare metoder för insamlingen av statistik från kommun- sektorn. Uppdraget ska redovisas . Intresset för och användningen av den statistik som regelbundet samlas in om den verksamhet som bedrivs i kommuner och lands- ting ökar. Från såväl lokal och nationell nivå som EU-nivå ställs högre krav än tidigare på att uppföljning och analys av kom- munsektorn ska kunna ske snabbt och med hög kvalitet på underlagen. Staten har ett övergripande ansvar för hela den offent- liga sektorn och därmed för att relevant statistik om förhållanden som rör personal, ekonomi och verksamhet i kommuner och landsting finns tillgänglig. Uppföljning av verksamheten inom den kommunala sektorn görs i flera olika former. De olika sektorsmyndigheterna, t.ex. och , har det statistiska publicerings- ansvaret och ansvarar för uppföljning inom sina respektive ansvars- områden. Till viss del samlas även uppgifter in från andra utförare, t.ex. privata, ideella och kooperativa utförare av välfärdstjänster som finansieras av kommuner och landsting. () svarar för insamlingen av uppgifter om kommunernas ekonomi, bland annat genom det årliga räkenskapssammandraget som är delvis samordnat med sektorsmyndigheternas insamlingar. SCB kommer 2008 att ta över statistikproduktionen av landstingens ekonomibokslut (räken- skapssammandrag) från Kommuner och Landsting (SKL). SKL samlar regelbundet in löne- och personalstatistik för kom- munsektorn. SKL har även arbetat med att publicera nyckeltal för kommunsektorn som baseras både på officiell statistik och egna insamlingar av uppgifter. Ett exempel är databasen som främst innehåller ekonomiska nyckeltal och som har funnits . Senast en bred översyn av statistikfrågor inom kommunsektorn genomfördes var 1996 av Utredningen om statens uppgiftsinsam- ling från kommuner och landsting. Förslagen från utredningen var bl.a. att samordna räkenskapssammandraget för kommunerna med statistikinsamling från och , att skapa en databas med uppgifter från kommunernas och lands- tingens verksamhet och ekonomi samt att tidigarelägga insamling och publicering av statistiken (från kom- muner och landsting SOU 1996:179). Även om många av utred- ningens förslag har genomförts kan det konstateras att ytterligare åtgärder behöver vidtas i syfte att förbättra statistikinsamlingen från den kommunala sektorn. tog regeringen initiativ till att skapa en databas med uppgifter som beskriver vad kommunerna och landstingen gör, hur mycket det kostar och med vilken kvalitet verksamheten bedrivs. En förstudie avslutades och redovisades i rapporten och riktigt, utvalt och viktigt (Ds 2000:48). Regeringen tillsatte därefter en särskild utredare för att han- tera den fortsatta utvecklingen av en databas samt vissa frågor som gäller tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av verksamhet. överlämnades betänkandet (SOU 2001:75). För att fortsätta arbetet med utvecklingen av databasen tillsatte regeringen Rådet för kommunala analyser och jämförelser. Rådet slutredovisade sitt arbete , i betänkandet Jämförelsevis – Styrning och uppföljning med nyckeltal i kom- muner och landsting (SOU 2005:110). I betänkandet föreslogs följande i syfte att förbättra insamlandet av statistik inom sektorn: Tidigareläggning av statistikinsamlingen från kommuner och landsting och minskad fördröjning av statistikleveranser från statistikansvariga myndigheter till kommundatabasen () för att möjliggöra publicering av nyckeltal i mars året efter verksamhetsåret, något som skulle förbättra aktualiteten i data- basen. Åtgärder vidtas när det gäller statistiken om verksamhet som finansieras av kommuner och landsting och genomförs i alterna- tiva driftsformer, så att detaljeringsgraden motsvarar statistiken om verksamhet som drivs i egen regi. De statistikansvariga myndigheterna och SKL vidtar åtgärder så att nyckeltalen om landstingens finanser och verksamhet blir tillgängliga som motsvarande nyckeltal för kommunerna. Arbetet med den kommunala databasen permanentades 2006 och bedrivs nu inom Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA), en ideell förening med staten och SKL som medlemmar. RKA konstaterar i promemorian Uppsnabbning av publicerings- tidpunkter i KDB från att för att uppnå en tidigareläggning av publiceringen av nyckeltalen i KDB behöver åtgärder vidtas i alla led i produktionsprocessen: Statistikansvarig myndighet måste begära in uppgifter tidigare. Kommuner och landsting måste prioritera statistikinlämnandet. Dataleverantörer måste snabba upp granskning och rättnings- arbete. Statistikansvarig myndighet offentliggör vissa delar av den offi- ciella statistiken tidigare genom successiv publicering av aktuella uppgifter för färdiggranskade kommuner. kunde RKA publicera ett stort antal preliminära uppgifter för för åtta kommuner söder om som ingår i ett försök med tidigarelagd publicering av uppgifter i Kommundatabasen. Försöket drivs av RKA i samverkan med SCB, och . Efter publicering av slutgiltig statistik enligt ordinarie publiceringskalender kommer de preliminära uppgifternas kvalitet att utvärderas. har fått ett uppdrag från regeringen att utveckla ett nationellt system för öppna jämförelser av kvalitet, kostna- der och effektivitet inom vården och omsorgen om äldre (dnr S2006/7202 och S2007/518). Arbetet ska genomföras i sam- verkan med SKL. ska lämna en första redovisning senast . SKL har redovisat ett antal indikatorer som finns tillgängliga och RKA har gjort dessa tillgängliga på kommunnivå i kommundatabasen . Uppgifter från räkenskapssammandraget och landstingens ekonomiska statistik utgör ett viktigt underlag till national- räkenskaperna. Räkenskapssammandragen utgör också ett viktigt underlag för statens uppföljning av kommunernas och landstingens ekonomi. Efter ett beslut från Europeiska kommissionen 2002 om ytter- ligare klargörande av rådets förordning (EG) nr 2223/96 av om det europeiska national- och regional-räkenskaps- systemet i gemenskapen (ENS 95) (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1-469 (Celex 31996R2223)) pågår hos SCB ett arbete med ut- veckling och genomförande när det gäller volymförändringar i pro- duktion av offentliga tjänster med individuell inriktning. har endast kostnader använts för att beräkna produktionsvärdet av dessa tjänster. Behovet av en översyn Det finns flera drivkrafter bakom behovet att utveckla och förbättra statistiken om kommunsektorn. Behovet av och efter- frågan på de tjänster som produceras i kommunsektorn förväntas öka vilket kan förväntas medföra ökat intresse för produktivitets- och effektivitetsfrågor. I såväl offentlig sektor i andra länder som privat sektor i används numera statistik alltmer för att göra jämförelser mellan olika verksamheter. Kraven på detaljeringsgrad och frekvens för- ändras markant med detta nya sätt att styra och förbättra verk- samheterna. Så kallade Fritt val-reformer, inom till exempel äldre- och handi- kappomsorgen, och utvärdering av verksamheter som bedrivs av andra utförare än kommuner och landsting ställer större krav på statistikens detaljeringsgrad och frekvens än vad som förekommer . För att underlätta för invånarna att göra rationella val baserade på fakta är det nödvändigt att det finns aktuell och relevant statistik lättillgänglig. I slutbetänkande Hållbar samhällsorganisa- tion med utvecklingskraft (SOU 2007:10) föreslås en förändrad statlig styrning av kommunsektorn som skulle medföra att upp- följning och utvärdering blir ett allt viktigare inslag i relationen mellan staten och kommunerna. Efterfrågan på att kunna använda aktuella och relevanta nyckeltal om kommunsektorns verksamheter ökar från olika intressenter. Detta har lett till att mängden statistiska uppgifter som samlas in ökar . är det sällsynt att insamlingen av andra uppgifter upphör. Detta innebär att den totala mängden uppgifter som samlas in ökar kontinuerligt. Det ställer höga krav på uppgifts- lämnarna. möjliggör den tekniska utvecklingen en ökad automatisering av statistikinsamlingen. Det kan också ifrågasättas om det är nödvändigt att samla in uppgifter i den omfattning som görs . Ett sätt att minska den totala bördan för uppgifts- lämnarna kan vara att öka användningen av urvalsundersökningar där detta är lämpligt. Ett annat sätt kan vara att i ökad utsträckning använda modern insamlingsteknik. är räkenskapssammandraget en sammanhållen produkt men med tre statistikansvariga myndigheter. SCB ansvarar för de över- gripande ekonomiska delarna och och för de delar som innehåller mer verksamhetsinriktad statistik. Det delade ansvaret har ibland varit svårt att hantera vid förändringar som påverkar flera myndigheters ansvarsområden. De långa tiderna för insamling, kvalitetsgranskning och publicering av nyckeltal från SCB och sektorsmyndigheterna minskar aktua- liteten och därmed användbarheten. Många kommuner och lands- ting har i olika sammanhang påtalat att nyckeltaljämförelserna skulle bli betydligt mer användbara, inte minst för de politiska organen, om dessa processer kunde ske snabbare. Regeringens bedömningar av kommunsektorns finanser grundas på de prog- noser som görs inom . Dessa prognoser baseras i sin tur på utfallet från nationalräkenskaperna och därmed indirekt på kommunernas och landstingens räkenskapssammandrag. Den långa eftersläpningen innebär att prognoserna blir osäkra. De beräkningar som görs avseende de kommunala utjämnings- systemen bygger till stor del på officiell statistik. Syftet med utjäm- ningen är att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva olika verksamheter. Det är därför viktigt att de statistiska underlagen håller hög kvalitet och att de kommer in för att möjliggöra en tidigareläggning av beräkningarna. publiceras nyckeltal året efter verksamhetsåret. Spridningen i tidsåtgång för att ta fram de efterfrågade uppgifterna bland kommunerna är mycket stor. Endast av kommunerna klarar att skicka in underlaget enligt . Den andelen har i princip varit oförändrad Vissa kommuner har dock med hjälp av sina datasystemleverantörer snabbat upp processen med att ta fram statistiken från sina redovisningssystem betydligt. Om inlämningen och publiceringen av statistiken görs snabbare skulle kommuner och landsting få planeringsförutsättningar tidigare än vad som är fallet. Andra utförare än kommuner och landsting En ökad andel av den verksamhet som kommuner och landsting har ansvaret för produceras av andra utförare. Andelen köpt verk- samhet (inklusive kundvalsmodeller) av kommunernas totalkost- nader har ökat från 1997 till 2006. Statistikinsamlingen från andra utförare är inte lika omfattande som för verksamhet i egen regi, vilket försvårar uppföljning och jämförelser. För att garantera att regeringens beslutsunderlag när det gäller den kommunala ekonomin är tillförlitliga, måste den officiella statistik som ligger till grund för dessa vara av hög kvalitet. En rättvisande statistik är även viktig när det gäller att ge under- lag för bedömningar av om tillgången till de tjänster som erbjuds och deras kvalitet är likvärdig över landet och mellan enheter. Utredaren ska göra en översyn av statistikinsamlingen och publi- ceringen av uppgifter om kommuner och landsting. Utredaren ska lämna förslag till åtgärder som syftar till att statistiken bättre ska kunna användas som underlag för uppföljning, styrning och utveckling av verksamheten och ekonomin både på lokal och nationell nivå. ska insatserna från kommuner och lands- ting vid insamlingen hållas nere så mycket som möjligt i syfte att begränsa kostnaderna för uppgiftslämnarna. Utredaren ska över- väga nyttan med de olika uppgifterna och undersöka ytterligare samordningsmöjligheter när det gäller insamlingen av uppgifter. Hänsyn ska tas till kontinuiteten i förhållande till tidigare insam- lade uppgifter. Utredaren ska ta ställning till om ett ökat använ- dande av registerdata kan avlasta kommuner och landsting de rutiner och summeringar som utförs . För kommunernas och landstingens räkenskapssammandrag behöver omfattning, verksamhetsindelning och indelning i kontogrupper ses över. Dessutom ska utredaren ta ställning till om kopplingen mellan räkenskapssammandragen och national-räkenskaperna kan samordnas och förenklas och hur kvaliteten på SCB:s kvartalsvisa uppgiftsinsamling för kommuner kan förbättras. Utredaren ska också se över och föreslå hur ansvaret för räkenskapssammandraget lämpligast bör fördelas mellan SCB och sektorsmyndigheterna. Utredaren ska föreslå lämpliga åtgärder för att få in statistikupp- gifter snabbare och för att åstadkomma att uppgifter från kom- muner och landsting publiceras tidigare. En åtgärd som kan bidra till snabbare insamling är exempelvis ytterligare uppdelning av räkenskapssammandrag. De åtgärder som föreslås får inte innebära att kravet på hög kvalitet eftersätts. Även myndigheternas arbete med granskning och bearbetning av statistiken ska undersökas. Här ingår att överväga möjligheterna att publicera preliminär statistik. Särskild vikt ska läggas vid att undersöka möjligheterna att automatisera och standardisera upp- giftsinsamlingen. Vissa kommuner har med hjälp av sina data- systemleverantörer snabbat upp processen med att ta fram statis- tiken från sina redovisningssystem betydligt. Dessa positiva exem- pel ska tas till vara. Utredaren ska undersöka vilka möjligheter till förbättring av t.ex. detaljeringsgrad och frekvens hos den ekonomiska statistiken som skulle kunna genomföras om verksamhetsstatistikens insam- lingsmetoder moderniserades och därmed effektiviserades. Insamling av statistik från kommunalt finansierad verksamhet som bedrivs av andra utförare än kommuner och landsting Utredaren ska göra en översyn av insamlingen av ekonomisk statistik och personalstatistik från verksamhet som är kommunalt finansierad men som bedrivs av andra utförare än kommuner och landsting, samt föreslå åtgärder i syfte att öka möjligheterna till jämförelser. Särskild vikt ska läggas vid att uppgiftslämnandet, särskilt för andra utförare som bedriver verksamhet i mindre skala, hålls nere och inte blir administrativt betungande. Utredaren ska även belysa de juridiska aspekter som kan vara förknippade med insamling av uppgifter från andra utförare än kommuner och lands- ting. Det finns brister i dagens kvalitetssäkring av de stora statistik- insamlingarna från kommunsektorn. Utredaren ska kartlägga det kvalitetsarbete som bedrivs samt överväga och föreslå lämpliga åtgärder för kvalitetssäkringen vid statistikinsamling från kom- muner och landsting. Utredaren ska också ta ställning till om förändrade redovisningsregler och en obligatorisk kontoplan för kommuner och landsting kan förbättra kvaliteten på den ekono- miska statistiken. Utredaren ska även ta ställning till om det bör införas en möjlighet att begära in verifiering av lämnade uppgifter, exempelvis genom revisorsintyg i särskilt tveksamma fall. finns flera olika källor för uppgifter om personalförhållandena i kommunsektorn, t.ex. Arbetskraftsundersökningen (), kort- periodisk sysselsättningsstatistik och SKL:s novembermätningar. Utredaren ska se över personalstatistiken och lämna förslag till åtgärder för att samordna och förbättra statistiken på detta område. Krav från EU på uppgiftsinsamling från kommunsektorn eller på nationell statistik som berör sektorn och hur dessa krav kan hanteras ska klargöras. Utredaren ska bedöma behovet av en utvidgad könsuppdelning av statistiken. Utredarens arbete bör bedrivas i nära kontakt med andra utred- ningar som har betydelse för uppdraget och med berörda intres- senter. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som anses befogade och särskilt beakta förhållandena i länder som är jämförbara med . Utredaren har möjlighet att tillsätta en eller flera referens- grupper med god insikt i kommunala och kommunal-ekonomiska förhållanden. Utredaren ska göra en beräkning av den samlade kostnads- förändring som följer för uppgiftslämnarna till följd av de förslag som lämnas. Utredaren ska lämna de författningsförslag som översynen och övervägandena ger anledning till. Uppdraget ska redovisas . Det står utredaren fritt att redovisa delresultat av sitt arbete under arbetets gång. Forskningsöversikt avseende styrning och dess informationsbehov Kommunforskning i (Kfi) De kommunala organisationerna (regioner, landsting och kommuner) har inom sig och i omgivningen olika intressenter som vill ha information om den verksamhet som bedrivs, exempelvis vad den kostar, hur den bedrivs och om målen uppnås. Intressenter på nationell nivå är regeringen, oppositionen och olika myndig- heter och på nivå den styrande majoriteten, opposi- tionen, tjänstemännen, brukare, medborgare och kreditgivare. Huruvida intressenterna på de två nivåerna verkligen har tillgång till relevant information har ifrågasatts och därför har olika former av utvecklingsarbeten initierats.