sou · GWB325d2 · 2009-01-01 00:00:00 — sektorn och industrin, men även i flerbostadshussektorn har sådana projekt genomförts. Av den undersökning som konsultföretaget har utfört på uppdrag av utredningen framgår att det bland marknadsaktörerna finns stor enighet om att marknaden för energitjänster kommer att växa betydligt på kort och medellång sikt. Resultatet av intervju- arbetet visar också att det finns ett stort behov av kompetens- förstärkning. Brist på kompetent personal framhålls genomgående som en begränsande faktor för expansion av marknaden för energitjänster. Mot denna bakgrund föreslår utredningen en sats- ning på tvärfackliga kurser inom områden med relevans för energitjänster. Marknadskartläggningen visar också att det finns ett behov av att sprida kunskap bland beställare. Utredningen föreslår att ett utökat stöd för energitjänster ges genom för Energitjänster. Utredningen föreslår därför att Forum för Energitjänster ges i uppdrag att arbeta med kompetensförstärk- ning, upphandlingsstöd och informationsspridning om energi- tjänster. Teknikupphandling bidrar till att utveckla och sprida ny energi- effektiv teknik och till att introduktionen av sådan teknik påskyndas. Teknikupphandling har framgångsrikt använts för utveckling och marknadsintroduktion av nya energieffektiva komponenter, produkter och system i . samordnar och stödjer fyra beställargrupper i bostads- och servicesektorn. Potentialen för fortsatt utveckling av energieffektiva produkter och system inom sektorn bostäder och service m.m. bedöms vara god. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att utöka programmet för teknikupphandling. Inom ramen för programmet ska sträva efter att fler beställargrupper kommer till stånd. Det utökade programmet för teknikupphandling bör omfatta spridning av information om de produkter som tas fram. Vidare bör ges i uppdrag att skapa förutsättning för att konceptet för teknikupp- handling kan vidareutvecklas avseende bl.a. spridning och utvär- dering av projektens effekter. Bostäder och service m.m. Det finns en stor teknisk effektiviseringspotential både i småhus- beståndet och det kommunala byggnadsbeståndet. Det finns också speciella problem med att få acceptans för åtgärder bland små- husägare. För att öka genomförandet av energieffektiviserings- åtgärder och elvärmekonvertering i småhusbebyggelsen erfordras att enskilda småhusägare har tillgång till saklig och opartisk information och rådgivning. Energirådgivning är ett särskilt viktigt redskap i effektiviseringsarbetet när det gäller att nå målgruppen småhusägare, som inte berörs av energideklarationer i samma utsträckning som de större fastighetsägarna. Utredningen föreslår att de kommunala energirådgivarna, i mot- sats till , ska få arbeta även med effektivare energianvändning för transporter. 4.2.9Program för effektivare energianvändning i de areella näringarna Det finns stor effektiviseringspotential även inom de areella näringarna. och miljöteknik (JTI) vid i har i en studie på uppdrag av konstaterat att effektiviseringspotentialen inom lantbruket är betydande.TPF20FPT Åtgärder som nämns i rapporten är t.ex. effektivare uppvärmning och spannmålstorkning, bränsle- byten, utbildning, bättre underhåll av maskiner och redskap, spar- sam körning och växtanpassad odling. Det torde finnas goda energieffektiviseringsmöjligheter även inom skogsbruk och fiskeri- näringen. Utredningen överväger att föreslå att ett nationellt program för effektiv energianvändning inom de areella näringarna genomförs. Programmet bör bl.a. omfatta förstärkta statliga informations- insatser och rådgivning om åtgärder för effektivare användning av energi. 20TP PT Energibesparing 2020, JTI – Instuitutet för jordbruks- och miljöteknik, 2007 4.2.10Forskning, utveckling och demonstration För att den av samhället önskvärda effektiviseringen ska komma till stånd erfordras både forskning, utveckling och demonstration (FUD). Dessa styrmedel verkar framför allt på , medan direktivets mål ska uppnås på endast . Trots de skilda tids- perspektiven finner utredningen det angeläget att satsa på FUD. Motivet till detta är att mobilisera samhället för en effektivare energianvändning genom fortsatt teknikutveckling, kunskapsupp- byggnad kring hinder och drivkrafter, beteenderelaterade frågor, förändrade attityder och preferenser samt andra omvärldsfaktorer. Utredningen vill poängtera att satsningar på FUD är en viktig åtgärd för att en mer genomgripande omställning av energianvänd- ningen i sektorn bostäder och service m.m. ska kunna uppnås. Det är också viktigt att satsningar på FUD harmonierar med övriga styrmedel som vidtas i syfte att uppnå förändringar inom bebyggel- sens energianvändning. En långsiktig satsning på forskning och utveckling erfordras således. Utredningen vill också peka på att det är väsentligt att utveckla analyskapacitet avseende förutsättningar- na för och effekterna av olika styrmedel. Utredningen kommer att återkomma även till denna fråga i sitt slutbetänkande. har som sektorsmyndighet huvud- och samordningsansvaret för den energirelaterade bebyggelseforskning som finansieras statligt. Utöver Energimyndigheten finansierar det statliga för areella näringar och samhälls- byggande (FORMAS) forskningsprojekt inom energiområdet. , och finansierar också vissa energirelaterade forskningsprojekt. Staten finansierar via byggforsknings- programmet och Resurseffektivt Byggande och Förvaltande, CERBOF. Arbetet inom programmet sker i nära samarbete med andra myndigheter, aktörer inom bygg- och förvalt- ningsbranschen, högskolor och forskningsinstitut. Programmet drivs 2009 med en budget på . Staten finansierar också via tillsammans med berörd industri ett tillämpat forskningsprogram för effektivare kyl- och värmepumpssystem, EFFSYS2. Forskningsprogrammet, som drivs , stöds av Energi- myndigheten med . Framställningen i detta kapitel bygger på en detaljerad beskrivning och analys av den svenska industrisektorn, som redovisas i delbetänkandets kapitel 6. Till industrisektorn räknas verksamheter som avser utvinning och framställning av råvaror och produkter. Exempel är gruvnäring och mineralutvinning, verkstäder, kemisk industri och tillverkning av trävaror, livsmedel och textilprodukter. Industrisektorn omfattar SNI-koderna 10 37 enligt SNI-indelning.TPF1FPT Svensk industrisektor har traditionellt byggt på basindustrierna, dvs. i huvudsak utvinning och förädling av inhemska råvaror såsom järnmalm och skog. har de traditionella industri- grenarna, malmbrytning, stål- och massaindustri, minskat i be- tydelse i svensk ekonomi. Den traditionella tillverkningsindustrin blev första hälft föremål för en mycket omfattan- de strukturomvandling. minskade antalet anställda i industrin liksom den samlade produktionen. andra hälft ökade produktionen avsevärt, medan antalet anställda ökade måttligt. Industrin har blivit mer kunskaps- intensiv. Ungefär en femtedel av de privatanställda är verksamma i industrin. Industrisektorn svarar för en dryg fjärdedel av svensk BNP. 1TP PT Energianvändning i den del av näringslivet som inte är industri ingår i kategorin lokaler i sektorn bostäder, service m.m. De största svenska industrigrenarna 2005 Fordons- och maskintillverkning är de industri- grenar som har störst omsättning och förädlingsvärde. Livsmedels- industri och kemisk industri är andra industrigrenar som svarar för stora andelar av den svenska industriproduktionen. Kemisk industri, där läkemedelsindustrin intar en ledande roll, har växt kraftigt . Den genomsnittliga årliga energianvändning i industrin under basåren 2001 2005 var slutlig energianvändning, vilket motsvarar primär energianvändning. I slutlig energianvändning svarade el för , biobränsle för , oljor för samt kol och koks för 17 TWh.TPF2FPT Användningen av fjärrvärme uppgick i genomsnitt till knappt . Drygt natur- och stadsgas användes i genomsnitt i industrin under basåren. 2TP PT Den fossila energianvändningen i industri som omfattas av systemet för handeln med ut- släppsrätter har för perioden 2012 bedömts uppgå totalt till . Av dessa ingår i statistik över industrisektorns energianvändning som en del av den nationella totala energianvändningen. De övriga utgörs av indust- riella biprodukter av fossilt ursprung som t.ex. koksugnsgas och masugnsgas, vilka ingår i statistik för energianvändning som är specifik för industrisektorn. Figur 5.1 Fördelning av den slutliga energianvändningen i svensk industri, genomsnitt för åren 2001 2005, TWh Massa och pappersindustri svarar för nästan hälften och järn- och stålindustrin för av industrins energianvändning. Kemiindustri och verkstadsindustri svarar för ungefär lika stora andelar av den industriella energianvändningen, 8 respektive 7 pro- cent. Som framgått i det föregående är fordons- och maskin- industri, som ingår i verkstadsindustrin, de båda största industri- branscherna i med avseende på omsättning, antal anställda och produktionsvärde. Den samlade energianvändningen i verk- stadsindustrin uppgår till ca . De enskilda företagen i verkstadsindustrin är dock i regel inte energiintensiva. Massa- och pappersindustrin svarar även för den största andelen av elanvändningen i industrin, . I ett nationellt perspektiv svarar den elintensiva industrin, där massa- och pappers- industri är dominerande, för ungefär en fjärdedel av den totala mängden slutanvänd el i . 5.2.1Undantagen energianvändning i industrin Enligt artikel 2.b i EG-direktivet ska företag som omfattas av kvotplikt i EU:s system för handel med utsläppsrätter inte ingå i direktivets tillämpningsområde. För den innevarande handels- perioden, dvs. 2008 2012, då kretsen av tillståndspliktiga förbrän- ningsanläggningar utvidgas väsentligt, uppskattas att cirka 80 pro- cent av industrins fossila bränsleanvändning kräver utsläppsrätter. Det innebär att mellan 10 och av industrins samlade fossila bränsleanvändning om , teoretiskt sett, skulle kunna bli föremål för energieffektivisering med stöd av direktivet. Det motsvarar av den förväntade totala använd- ningen av energi av alla slag i industrin 2012. 5.3Möjliga framtida styrmedel i industrisektorn 5.3.1Ny programperiod för PFE I finns ett särskilt program för eleffektivisering i energi- intensiv industri (PFE). En programperiod har god- känts av . Utredningen föreslår att en ny programperiod om genomförs. De energiinten- siva företagen kommer därmed att kunna ansöka om att delta i ett nytt program och ända fram . Det inne- bär att åtgärder inom PFE kan komma att genomföras t.o.m. . Detta ger ytterligare energieffektiviseringar som kan beaktas vid beräkning av i vilken utsträckning besparingsmålet enligt direktivet har uppfyllts. 5.3.2Utvidgat tillämpningsområde för PFE har fått i uppdrag av regeringen att efter sam- råd med föreslå förändringar i lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering och konsekvensändringar i med målsättningen att ett enhetligt och ändamålsenligt regelverk för industrins energieffektiviseringsåtgärder ska införas.TPF3FPT Utgångspunkten för förslagen ska vara att PFE förändras, så att företag som uppfyller kraven enligt PFE kan anses upp- fylla de krav på energihushållning, som ställs i med beaktande av såväl företagsekonomiska aspekter som de skydds- intressen och samhällsekonomiska överväganden som ligger bakom . En särskild fråga, som ska övervägas, är om PFE bör gälla även andra energislag än el. 3TP PT Regeringsbeslut med Dnr N2007/5101/E. Uppdraget omfattar dock inte att utreda en utvidgning av PFE:s tillämpningsområde till företag utanför den energiintensiva industrin. Som beskrivits i det föregående finns betydande och realiserbara energibesparingspotentialer även i icke energiintensiv industri. Utredningen anser att även företag i dessa delar av industrin bör erbjudas att delta i frivilliga energieffektiviserings- program, som kan anpassas till företagen utifrån företagsstorlekar och energianvändningsmönster. 5.3.3Statligt stöd för energieffektivisering i icke energiintensiva företag Ett nytt energieffektiviseringsprogram för små och medelstora företag utanför den energiintensiva industrin bör etableras. Pro- grammet bör rikta sig till, och vara anpassat för, företag som inte kan delta i PFE, dvs. företag som inte är energiintensiva. Program- met är avsett för en mycket bred målgrupp, omfattande drygt 57 000 företag eller av samtliga företag i industri- sektorn. Tillsammans svarar företagen i målgruppen för mer än hälften av den tillverkande industrins energianvändning. Vissa ekonomiska incitament bör, liksom beträffande PFE, erbjudas de deltagande företagen. Vid sidan om en rabatt på eller befrielse från energiskatt, kan t.ex. övervägas om de deltagande företagen bör ges möjlighet att avsätta medel till en energisparfond i företaget. Fonderade medel ska få användas till energieffektivi- serande investeringar i företagen. har översiktligt inventerat tänkbara modeller för hur ett styrmedel som det nu aktuella kan utformas. Fokus har legat på hur incitamenten för de enskilda företagen att delta i programmet ska konstrueras. I uppdraget ingick även att analysera vilken energieffektiviseringspotential som kan realiseras samt att belysa de statsfinansiella effekterna och konsekvenserna för företagen. Av resultaten framgår i huvudsak följande. Incitament kopplade till användningen av energi är i regel den form som både är enklast att genomföra administrativt och infor- mationsmässigt lättast att förstå. En höjd energiskatt är exempel på ett sådant styrmedel. Eftersom energikostnaden i de aktuella företagen är relativt låg i förhållande till omsättningen, skulle sannolikt höga nivåer på skatten krävas om substantiella effekter ska kunna uppnås. Ett annat alternativ, relaterat till verksamheten, är att koppla olika incitament till en minskad energianvändning eller till olika mål för energieffektivisering. Detta kan emellertid vara administrativt komplicerat. Det kan också ifrågasättas om en sådan lösning är förenlig med . Mot den bakgrunden är incitament kopplade till investeringar att föredra. Två huvudsakliga finansiella modeller finns för att sänka kost- naden i företagen och därmed öka incitamentet för industriella investeringar i energieffektiv teknik; bidrag respektive avdrag på skatt (inklusive fondavsättningar). Bidrag är en relativt enkel och beprövad stödmodell. Eftersom målgruppen är stor, drygt 57 000 företag, är det nödvändigt med en enkel administrativ process för att stödet ska bli hanterbart. Genom att energianvändningen är en liten del av verksamheten för de studerade grupperna bör bidragen vara så påtagliga att de uppmärksammas och söks, men att de håller sig inom reglerna för statsstöd som ger maximala investeringsbidrag på av investeringen Avdrag på skatt är också en beprövad stödmodell. Avdrag genom avsättning till investeringsfond borde uppfylla kraven på enkelhet både för företagen och för . En tänkbar utformning är att kontrollerar att investeringarna avser en på förhand definierad kategori av produkter, som klassas som energieffektiva. Avdragen ska utformas så att de inte strider mot reglerna för statsstöd. Initialt bedömer utredningen att avdragsmodellen ger bättre effekter än bidragsmodellen. Avdragsmodellen är enklare och billigare att hantera för företag och myndigheter. En nackdel är dock att avdrag är resultat- och konjunkturberoende. De två varianterna av avdrag, direkt avdrag och avsättning till investeringsfond, är i huvudsak likvärdiga. Direkta avdrag kan upp- fattas som lättare för mindre företag och vid mindre investeringar. Stöd utan återbetalningsskyldighet ska intäktsföras, medan stöd med återbetalningsskyldighet får intäktsföras endast om det med hög grad av sannolikhet inte kan bedömas att stödet kommer att återkrävas. Stöd som lämnas i form av investeringsbidrag ska reducera tillgångens anskaffningsvärde. Driftbidrag ska ställas mot de kostnader stödet avser täcka. Den skattemässiga hanteringen av statliga bidrag följer samma principer som gäller för redovisningen. Mot bakgrund av det anförda kan en utgångspunkt vara: Samma stöd utgår till företag i målgruppen Stödet baseras på investeringar i energieffektivisering Stödet lämnas i form av skatteavdrag, eventuellt med avsättning till investeringsfond Den maximala energieffektiviseringen kan antas uppgå till . det motsvarar primär slutanvändning. Detta ger en kostnad för staten om per kWh. Kostnaden per besparad kWh energi i befintligt PFE-program antas vara maximalt per kWh. En realistisk potential för det nya pro- grammet kan möjligen uppskattas till , vilket mot- svaras av primär energianvändning. Det innebär en energibesparing i ungefär samma storleksordning som utgör effek- ten av befintligt PFE-program för elintensiv industri. En möjlig förklaring till att illustrationen ger en lägre kostnad än i PFE är att i energiintensiva industrier, där kostnaden för energi är hög, finns större fokus på att utnyttja energieffektiv teknik än inom industrin i övrigt. Potentialen för ytterligare energieffektivi- seringar till verkligt låga investeringar kan därför vara större inom företag som inte är energiintensiva. Det kan noteras att en del av de energibesparande inves- teringarna skulle komma till stånd även utan statligt stöd. Kost- naden per kWh är därför något underskattad. Framställningen i detta kapitel bygger på en detaljerad beskrivning och analys av den svenska transportsektorn, som redovisas i delbetänkandets kapitel 7. Transportsektorn är ännu helt beroende av fossila bränslen. Väg- transporter dominerar. har vägtrafikens utsläpp av koldioxid ökat som en följd av att trafikarbetet med lastbil har ökat. Som framgår av tabell 6.1 har person- och godstransporter ökat . Figur 6.1 Utvecklingen av person- och godstransporter i 2006 Persontransportarbete i , miljarder personkilometer Energianvändningen för inrikes transporter framgår av tabell 6.1. Tabell 6.1 Energianvändning för inrikes transporter (2001 2005), per transportslag, TWhTPF1FPT Persontransportarbetet har ökat på väg, med flyg, med tåg och till sjöss.TPF2FPT Inrikes persontransportarbete (vägtrafik, järnväg och inrikes- flyg) har ökat och uppgick till . har den ekonomiska tillväxten mätt i BNP (fasta priser) ökat . Utrikesresorna har blivit fler och längre. Mätt i person- kilometer har de ökat . Fritidsresor- na, som utgör en fjärdedel av utrikesresandet, svarar för största ökningen. Den nu redovisade trenderna förväntas fortsätta, åtmin- stone på medellång sikt. Vägtrafiken dominerar persontransporterna och svarade för av persontransportarbetet i medan järnvägs- trafiken utgjorde och flygtrafiken . Av det långväga persontransportarbetet (resor över ) var andelen bilresor . För det kortväga persontransport- arbetet utgjorde andelen bilresor knappt 80 procent.TPF3FPT Resor till arbete och skola samt till olika fritidsaktiviteter dominerar. Enligt den senast publicerade resvaneundersökningen gjorde svenskarna under en genomsnittlig dag 13,4 miljoner resor, vilket motsvarar knappt 5 miljarder resor . 1TP PT Information från . 2TP PT Energimyndigheten: Energiläget 2006. 3TP PT Energimyndigheten: Energiläget 2006. manlagda sträckan var under en genomsnittlig dag. Det vanligaste färdmedlet var bil, som användes för av den totala reslängden. Totalt reste befolkningen 4 gånger så långt med bil som med kollektiva färdmedel. Under en genomsnitt- lig dag använde bil, kollektiva färdmedel och både kollektiva färdmedel och bil. Hälften av antalet resor var resor till eller från arbete, skola eller tjänsteärende. För dessa användes bilen i av fallen.TPF4FPT En ökad ekonomisk välfärd ger möjlighet för fler att äga bil och resa mer. Det totala antalet personbilar i trafik har ökat från cirka 2,8 miljoner år 1975 till 2004. Bilinnehavet har ökat från 300 till drygt 450 bilar per 1 000 invånare. I ett europeiskt perspektiv är detta en låg siffra. Genomsnittet i EU15 var 495 bilar per 1 000 invånare . Den främsta orsaken till höga koldioxidutsläpp från bilarna i är att de är tyngre och motorstarkare än i i genom- snitt. Koldioxidutsläppen från dieselmotortekniken är cirka 20 pro- cent lägre än från bensinmotorn. Dieselandelen av nybilsförsälj- ningen var i och har därefter ökat till , år . ökade försäljningen av etanolbilar från till , till och till . Andelen elhybrid- bilar har varit . I avser ungefär hälften av nybilsköpen tjänstebilar och förmånsbilar som köps av juridiska personer. Gällande regler för förmånsbilar innebär att det är ekonomiskt mer fördelaktigt att använda förmånsbil än att köpa och äga motsvarande bil. Det inrikes godstransportarbetet har ökat och uppgick år . Detta är den högsta nivån någonsin och innebär en ökning med . Ungefär halva ökning- en beror på de järnvägs- och lastbilstransporter av stormvirke som ägde rum i efterdyningarna av stormen 2005. 4TP PT RES 2005-2006 Den nationella resvaneundersökningen. Godstransportarbetet är jämnare fördelat mellan olika tran- sportslag än persontransportarbetet. Godstransporter på väg svarar för medan järnvägstrafik och sjöfart svarar för av det samlade inrikes godstransport- arbetet. Godstransportarbetet på väg har ökat . Även godstransporter till sjöss och med järnväg har ökat, med 29 respektive . Den årliga energianvändningen i transportsektorn, exklusive bränsle för utrikes flyg- och sjöfart, uppgick 2005 i genomsnitt till . I primär energianvändning mot- svarar det . Detta utgör av landets totala slutliga energianvändning. Energianvändningen för inrikes transporter består till stor del av oljeprodukter, främst bensin och dieselolja. Fördelningen mellan olika bränslen redovisas i tabell 6.2. Bensinanvändningen, exklusive låginblandad etanol, har legat på ungefär samma nivå . Dieselanvändningen har 2005 ökat . Användningen av förny- bara drivmedel (etanol, FAME och biogas) svarade för av transportsektorns energianvändning (exklu- sive utrikes sjöfart). Som andel av användningen av bensin och diesel utgjorde förnybara drivmedel . Tabell 6.2 Energianvändning i transportsektor (inklusive inrikes sjö- och flygfart), oviktat (alla energibärare 1,0), TWh Diesel /Eo 1 Energianvändningen i transportsektorn beror i hög grad på den ekonomiska utvecklingen och teknikutvecklingen. Den samlade energianvändningen för godstransporter ökar. har godstransportarbetet i ökat med . ökade godstransporter längre än på järnväg och med lastbil med 30 pro- cent. förlorar alltså marknadsandelar till vägtransporter- na. 6.3Möjliga framtida styrmedel i transportsektorn 6.3.1Bindande utsläppskrav för biltillverkare lämnade ett förslag om att införa ett bindande genomsnittligt utsläppskrav på kol- dioxid per kilometer för nya bilar . Vidare föreslog kommis- sionen att vissa kompletterande åtgärder ska införa som kan bidra till att emissionerna reduceras med ytterligare koldioxid per kilometer och därmed reducera emissionerna från nybils- produktionen tillräckligt för att möta EU:s mål om /kilo- meter. Sådana kompletterande åtgärder inkluderar energieffektivi- seringar av bilkomponenter med den högsta påverkan på bränsle- användningen, såsom däck och luftkonditionering. Kommissionen avser att återkomma med sådan energieffektiviseringsförslag. Kom- missionens förslag om ett gränsvärde kan ses som ett led i ett europeiskt program för energieffektivisering inom ett område där marknaden misslyckats med att uppnå satta mål (kol- dioxid per kilometer ), trots att teknik funnits tillgänglig. Kontrollstation 2008 har föreslagit , att regeringen verkar för att förslaget om gränsvärdet på koldioxid per kilometer genomförs verkar för att reglerna ska medge viss flexi- bilitet för att uppfylla kraven.TPF5FPT Vidare föreslår Kontrollstation 2008 att regeringen verkar för att de bindande utsläppskraven skärps stegvis och för att kraven även kommer att omfatta lätta lastbilar. 5TP PT Energimyndigheten och : Den svenska klimatstrategins utveckling. En sammanfattning av och underlag till kontrollstation 2008, ET2007:29 6.3.2Generella styrmedel i transportsektorn