sou · GXB337 · 2009-04-21 00:00:00 — Ett beslut i en fråga som avses i 9 § 1–3 ska skjutas upp till en fortsatt före- ningsstämma, om föreningsstämman beslutar om det eller om minst en tion- del av samtliga röstberättigade medlemmar i föreningen begär det. En sådan föreningsstämma ska hållas minst och högst . Ytterligare uppskov är inte tillåtet. Paragrafen innehåller bestämmelser om fortsatt föreningsstämma. Till viss del motsvarar den 7 kap. 4 § tredje stycket i förenings- lagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 122). Av första stycket framgår att det alltid är möjligt att besluta om att fortsatt stämma ska hållas en senare dag. Bestämmelsen saknar tidigare motsvarighet i föreningslagen men utgör endast ett klargö- rande av vad som har gällt. En motsvarande bestäm- melse finns i 7 kap. 14 § aktiebolagslagen. Beslut om fortsatt stäm- ma för att avgöra andra frågor än de som avses i andra stycket fattas med enkel majoritet. Någon tidsfrist inom vilken en sådan fortsatt stämma måste hållas anges inte. En fortsatt stämma är självständig i förhållande till den ursprungliga stämman. Även medlemmar som inte har deltagit i den ursprungliga stämman kan ha rätt att delta i den fortsatta stämman (jfr NJA 1934 s. 11). Beträffande frågan om kallelse till fortsatt stämma, se 18 §. Andra stycket – som i huvudsak motsvarar 7 kap. 4 § tredje stycket i den nuvarande lydelsen av 7 kap. – innehåller särskilda bestämmelser om en sådan fortsatt stämma som ska besluta om fastställelse av balans- och resultaträkningar, om resultatdispositio- ner samt om ansvarsfrihet för styrelseledamöter och den verkstäl- lande direktören. En sådan fortsatt stämma måste hållas . Denna tidsfrist, som har varit minst en och högst från den ursprungliga stämman, har justerats något så att den överensstämmer med motsvarande reglering i 7 kap. 14 § aktie- bolagslagen. Sålunda ska en fortsatt föreningsstämma för beslut i dessa frågor hållas minst och högst efter den ursprungliga stämman. Bestämmelsen i andra stycket om att det måste förflyta minst före den fortsatta stämman får anses vara uppställd enbart till medlemmarnas skydd. Det följer därför av allmänna asso- ciationsrättsliga principer att, om de medlemmar som önskar fortsatt föreningsstämma förklarar att de inte behöver så långt upp- skov som , så finns det inte något hinder mot att hålla den fortsatta stämman tidigare än efter begäran. Det finns däremot ingen möjlighet att göra avsteg från åttaveckors- fristen, eftersom denna är uppställd även i tredje mans intresse. 7 kap. 13 § Föreningsstämman ska hållas på lämplig plats inom den kommun där styrel- sen har sitt säte. I stadgarna får dock bestämmas att stämman ska eller kan hållas 1.på annan i stadgarna angiven plats i , eller 2.på annan av styrelsen anvisad plats inom föreningens geografiska verksamhetsområde i . Om extraordinära omständigheter kräver det, får föreningsstämman hål- las på annan plats än som anges i första stycket. Paragrafen, som behandlar platsen för föreningsstämma, saknar tidigare motsvarighet i föreningslagen. Skälen bakom förslaget har redovisats i avsnitt 5.4.6. Föreningslagen bygger på förutsättningen att stämman hålls på en viss plats där stämmoordföranden befinner sig och dit medlem- marna har möjlighet att infinna sig. I lagens nuvarande lydelse sak- nas dock bestämmelser om på vilken plats stämman ska hållas. Frå- gan har löst genom stadgebestämmelser, genom beslut i enskilt fall av föreningsstämman eller genom beslut av styrelsen. I första stycket i den nu föreslagna paragrafen klargörs att stäm- man som huvudregel ska hållas på lämplig plats inom den kommun där styrelsen har sitt säte. Var styrelsen ska ha sitt säte ska framgå av föreningens stadgar (se 2 kap. 2 §). Om styrelsen enligt stad- garna ska ha sitt säte i , ska stämman alltså, enligt huvud- regeln, hållas på lämplig plats inom kommun. Om inte stad- garna innehåller några mera precisa bestämmelser, avgör styrelsen var inom den aktuella kommunen som stämman ska äga rum. Av lagtexten framgår att det i stadgarna kan tas in bestämmelser som innebär att huvudregeln ska eller kan frångås. För det första kan det i stadgarna tas in bestämmelser om att stämman ska eller kan hållas på viss annan angiven plats. Även om föreningens sty- relse ska ha sitt säte i kommun, kan det alltså i stadgarna bestämmas att föreningsstämman ska hållas i . Den angivna platsen måste vara belägen i . I stadgarna kan också tas in bestämmelser om att stämman ska hållas på en plats som styrelsen bestämmer och som är belägen inom föreningens geografiska verksamhetsområde. Platsen behöver i så fall inte preciseras förrän i anslutning till kallelsen och den kan växla från till ett annat. I en ekonomisk förening som har hela som verksamhetsområde kan alltså styrelsen bestämma att stämman det ena året ska hållas i , i och det tredje året i . Bestämmelsen ansluter till en eta- blerad praxis i vissa ekonomiska föreningar med ett stort geogra- fiskt verksamhetsområde att hålla stämman på alternerande platser efter särskilt beslut i frågan. Även i detta fall måste platsen för stämman vara belägen i . Enligt allmänna associationsrättsliga principer kan regler som endast avser enskilda medlemmars rätt åsidosättas genom beslut av samtliga medlemmar. Det är därför möjligt att fatta beslut om att stämman i ett särskilt fall ska hållas på annan plats än den som föl- jer av bestämmelserna i första stycket. Det förutsätter dock att sty- relseledamöterna och samtliga medlemmar kan enas om på vilken plats stämman ska hållas. Under dessa förutsättningar kan stämman hållas var som helst, även utanför . Såsom framgår av andra stycket kan stämman också hållas var som helst om det föreligger extraordinära omständigheter. Bestäm- melsen syftar på situationer av force majeurekaraktär. Bestämmelserna om platsen för föreningsstämma hindrar inte att föreningsstämma arrangeras så att vissa medlemmar deltar på distans med användande av exempelvis videoteknik. En stämma som ska hållas i kan alltså arrangeras så att medlem- marna ges möjlighet att, om de så önskar, delta i stämman från en lokal i som är uppkopplad till stämmolokalen i . Det är också möjligt att låta medlemmar, som befinner sig på annan plats i eller utanför delta i stämman i via sina egna datorer. Förutsättningarna för detta har diskuterats i avsnitt 6.3.4. Det har inte ansetts lämpligt att införa särskilda lagbestäm- melser om hur sådant deltagande på distans ska gå till. I avsnitt 6.3.4 har också konstaterats att det normalt får anses vara styrelsens sak att avgöra om stämman ska arrangeras på så sätt att medlemmar kan delta på distans. Stämman har alltid möjlighet att ompröva ett sådant beslut. Det finns inte något hinder mot att reglera frågan i stadgarna. Med en sådan bestämmelse i stadgarna är de medlemmar som vill delta på distans inte utlämnade åt styrelsen eller medlemsmajoritetens godtycke utan kan kräva att stämma genomförs på det sätt som anges i stadgarna. I det enskilda fallet kan det dock givetvis visa sig att det vid stämmotillfället saknas tekniska förutsättningar att genomföra stämman på ett tillfreds- ställande sätt. Stämman får då ställas in och det åligger sedan styrel- sen att kalla till ny stämma som kan hållas på det sätt som är förut- satt i stadgarna. – Det får anses åligga föreningsstämmans ordfö- rande att löpande bevaka att de tekniska förutsättningarna för distansdeltagandet är tillfredsställande och att t.ex. omröstningar kan genomföras på ett sätt som är jämförbart med de situationer då alla medlemmar närvarar på plats. En förutsättning för att medlemmar ska kunna ges möjlighet att delta på distans från en lokal som inte har tillhandahållits av före- ningen torde vara att stämman har beslutat att utomstående ska ha rätt att närvara vid stämman eller på annat sätt följa förhandling- arna eller att stadgarna innehåller en bestämmelse av motsvarande innebörd. En stadgebestämmelse om att medlemmarna har rätt att delta i stämman via sina egna datorer får anses innefatta en bestäm- melse om att utomstående har rätt att följa förhandlingarna. Medlems rätt att få ärende behandlat vid föreningsstämman 7 kap. 14 § En medlem har rätt att få ett ärende behandlat vid en föreningsstämma, om han eller hon begär det på det sätt och inom den tid som har bestämts i stad- garna. Saknar stadgarna sådana bestämmelser, har medlemmen rätt att få ärendet behandlat vid föreningsstämman om han eller hon skriftligen begär det hos styrelsen i sådan tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman. En medlem som har uteslutits ur föreningen har inte rätt att få ärenden behandlade vid stämman även om han eller hon ännu inte har avgått ur före- ningen. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 6 § i föreningslagens nuva- rande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 123 f.). Med ärende avses i denna paragraf, liksom i 11 §, en för före- ningen relevant fråga som kan bli föremål för beslut på stämman. Paragrafen ger alltså inte en medlem rätt att begära en allmän upp- lysning eller att göra ett allmänt uttalande. Innehåller stadgarna inga bestämmelser om när medlemmen senast måste anmäla ett ärende för att det ska tas upp vid före- ningsstämman, gäller att ärendet ska anmälas i sådan tid att ären- det kan tas upp i kallelsen till stämman. Innebörden i detta kan uppenbarligen växla, beroende på förhållandena i den enskilda före- ningen. I 7 kap. 16 § aktiebolagslagen finns en bestämmelse om att ärenden som anmälts senast före den tidpunkt då kallelse tidigast får utfärdas alltid ska tas upp till behandling. Det har inte ansetts lämpligt att ta in någon motsvarande bestämmelse i före- ningslagen. Aktiebolagslagens bestämmelse torde dock kunna ge viss ledning också vid tillämpningen av föreningslagens rekvisit i sådan tid att. Har ett ärende anmälts , är styrelsen skyldig att ta upp det på dagordningen för den kommande föreningsstämman och stäm- man är skyldig att ta upp ärendet till prövning. Så är fallet även om ärendet har tagits upp vid en tidigare stämma eller om det framstår som uteslutet att ett lämnat förslag skulle få erforderlig majoritet vid stämman. I doktrinen har dock uttalats att stämman kan vägra att behandla förslag, vars genomförande skulle stå i uppenbar strid med föreningslagen eller föreningens stadgar.3 Förevarande förslag bygger på samma uppfattning. 3 Se bl.a. A. Mallmén, Lagen om ekonomiska föreningar, en kommentar, 3 uppl., s. 258. Om medlemmarnas beslutanderätt ska utövas av fullmäktige, tillkommer rätten enligt förevarande paragraf dels varje fullmäk- tige, dels varje medlem (se 46 § andra stycket). 7 kap. 15 § Styrelsen kallar till föreningsstämma. Om en stämma som ska hållas enligt denna lag, enligt stadgarna eller enligt ett stämmobeslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, ska Bolags- verket efter ansökan genast kalla till föreningsstämma på sätt som anges i 16– 21 §§. En ansökan kan göras av en styrelseledamot, den verkställande direk- tören, en revisor eller en röstberättigad. Föreningen ska ersätta kostnaden för kallelsen. Om, i fall som avses i andra stycket, kallelse inte kan ske enligt bestäm- melserna i 20 §, får kalla på annat lämpligt sätt. Paragrafens bestämmelser motsvarar bestämmelserna i den nuva- rande lydelsen av 7 kap. 7 § föreningslagen (jfr prop. 1951:34 s. 158 f. prop. 1986/87:7 s. 124). Av andra stycket framgår att i de fall stämman inte sammankallas på föreskrivet sätt ska uppgiften att kalla till föreningsstämma full- göras av , i stället för som av . Kallelse ska ske enligt bestämmelserna i 16–21 §§. De kallelse- frister som anges i lagen måste alltså följas. Vidare gäller vad som sägs i 20 och 21 §§ om sättet för kallelse och om kallelsens innehåll. I tredje stycket har dock tagits in en särskild bestämmelse som ger en begränsad möjlighet att använda andra kallelsesätt än de som lagen eller stadgarna pekar ut. Bestämmelsen är tillämp- lig om det i lagen eller stadgarna föreskrivna kallelsesättet inte går att tillämpa. Så blir fallet om kallelse enligt lagen eller stadgarna ska skickas med post till envar av medlemmarna men styrelsen inte till- handahåller någon medlemsförteckning. Om i ett sådant fall inte kan identifiera medlemskretsen på något annat sätt, får verket använda andra kallelsesätt, t.ex. kungörelse i den eller de dagstidningar som förekommer inom föreningens verksamhets- område. Detsamma gäller om stadgarna exempelvis föreskriver att kallelse ska ske genom att kallelse hålls tillgänglig för medlem- marna på föreningens webbplats. I uttrycket annat lämpligt sätt ligger att kallelsesättet måste utformas så att det ger bästa möjliga förutsättningar för medlemmarna att ta del av kallelsen. Skälen bakom förslagen till ändringar har redovisats i avsnitten 9.3 och 9.4. 7 kap. 16 § Kallelse till en ordinarie föreningsstämma ska utfärdas tidigast och senast före föreningsstämman. I stadgarna får bestämmas att kallelse till en ordinarie föreningsstämma får utfärdas senare än vad som anges i första stycket, dock senast före föreningsstämman. Paragrafen innehåller bestämmelser om tiden för kallelse. Bestäm- melser om detta har funnits i 7 kap. 8 § första stycket i före- ningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 125 f.). Bestäm- melserna har dock delats upp på flera paragrafer, så att bestäm- melser om kallelse till ordinarie föreningsstämma har tagits in i denna paragraf, medan bestämmelser om kallelse till extra före- ningsstämma och fortsatt föreningsstämma har tagits in i 17 och 18 §§. Bestämmelserna har också ändrats i sak så att de överens- stämmer med vad som gäller för kallelse till bolagsstämma i privata aktiebolag. I första stycket anges kallelsefristerna inför ordinarie förenings- stämma. Tidsfristerna har förlängts i förhållande till vad som har gällt. Den tidigaste tidpunkten för kallelse har ändrats före stämman och den senaste tidpunkten har änd- rats före stämman. Skälen till änd- ringarna har redovisats i avsnitt 5.4.3. Av andra stycket framgår att det är möjligt att i stadgarna bestämma en kortare minimitid, exempelvis tre eller i stället för den i lagen angivna minimitiden . Kortare kallelsefrist än är dock inte möjlig. Maximitiden – i förslaget angiven – får inte för- längas genom bestämmelser i stadgarna. Medlemmarna ska alltså kunna räkna med att kallelse till ordinarie stämma inte kommer att utfärdas tidigare än före stämman. Bestämmelsen om maximitid är däremot inte avsedd att förhindra att en förening som har valt att genom stadgebestämmelser tillämpa en kortare minimitid för när kallelse ska ske, t.ex. , även kortar maximifristen till exempelvis . Vid tillämpningen av lagens bestämmelser kan fråga uppkomma om när en kallelse ska anses utfärdad. har ansetts att kal- lelse, som ska skickas med post, anses utfärdad när kallelsen avsänts med post och att kallelse, som ska kungöras i tidning, anses utfär- dad när kungörelsen har införts i tidningen. Förevarande förslag bygger på samma uppfattning, dvs. kallelse anses utfärdad när de aktuella kallelseåtgärderna har vidtagits. När en vederbörligen utfärdad kallelse har nått fram till de enskilda medlemmarna, t.ex. när en kallelse som har skickats per post har kommit en medlem till del, saknar däremot betydelse. Det ligger i sakens natur att det åligger föreningen att visa att vederbörliga kallelseåtgärder har vidtagits. Kallelsefristerna är uppställda till medlemmarnas skydd. Av all- männa associationsrättsliga principer följer därför att bestämmel- serna får frångås om samtliga berörda medlemmar samtycker till det. Det innebär bl.a. att i ett enskilt fall får kortare kallelsefrister tillämpas gentemot de medlemmar som samtycker till det (se även kommentaren till 24 §). 7 kap. 17 § Kallelse till en extra föreningsstämma ska utfärdas tidigast och senast före föreningsstämman. I följande fall ska kallelse till en extra föreningsstämma dock utfärdas tidi- gast och senast före föreningsstämman, nämligen om föreningsstämman ska behandla 1.en fråga om ändring av stadgarna, 2.en fråga om likvidation enligt 11 kap. 1 §, 3. en fråga om upplösning utan föregående likvidation enligt 11 kap. 18 a §, eller 4. en fråga om att föreningen ska gå upp i en annan juridisk person genom fusion. I stadgarna får bestämmas att kallelse till sådan föreningsstämma som avses i andra stycket får utfärdas senare än vad som anges där, dock senast före föreningsstämman. Paragrafen innehåller bestämmelser om kallelse till extra förenings- stämma. Bestämmelserna motsvarar delvis bestämmelserna i 7 kap. 8 § första stycket i föreningslagen i den paragrafens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 125 f.). Förslaget innebär dock att bestäm- melserna ändras så att de i sak överensstämmer med vad som gäller för privata aktiebolag. Skälen för detta har redovisats i avsnitt 5.4.3. Första stycket behandlar kallelsefrister till annan extra stämma än sådan som avses i andra stycket, dvs. en stämma som inte ska behandla frågor om stadgeändring, likvidation eller upplösning utan föregående likvidation. Här har tidsfristen förlängts i förhål- lande till vad som har gällt. I dessa fall är det dock – även utan särskilda stadgebestämmelser – tillräckligt att kallelse sker före stämman. Kortare kallelsetid än så är dock inte möjlig. Bestämmelserna i andra stycket saknar tidigare motsvarighet och innebär att det kommer att gälla en särskild kallelsefrist när en extra föreningsstämma ska behandla vissa särskilda slag av ärenden. Enligt gällande rätt ska kallelse till extra stämma utfärdas senast före stämman, oavsett vilka ärenden som ska behandlas på stämman. Den nya bestämmelsen innebär att kallelse till en extra stämma som ska ta ställning till en fråga om ändring av stadgarna ska utfärdas tidigast sex och senast före stämman. Detsamma gäller i fråga om kallelse till en stämma som ska ta ställning till ett förslag om att föreningen ska gå i likvidation eller ett förslag om att föreningen ska upplösas utan föregående likvidation (jfr 11 kap. 18 a §). Såsom framgår av paragrafens tredje stycke finns det dock ett visst utrymme för att i stadgarna ta in bestämmelser om kortare kallelsetid även i dessa fall. Tredje stycket innehåller en bestämmelse om att föreningen i sina stadgar kan bestämma en kortare minimitid inför en extra stämma som ska behandla ett ärende om stadgeändring, likvidation eller upplösning utan föregående likvidation. Det är dock aldrig möjligt med en kortare kallelsetid än . Det är inte heller möjligt att i stadgarna bestämma att kallelse ska kunna ske tidigare än före stämman. Också kallelsefristerna i förevarande paragraf är uppställda till medlemmarnas skydd och får därför frångås om samtliga berörda medlemmar samtycker till det (jfr kommentarerna till 16 och 24 §§). 7 kap. 18 § Om en fortsatt föreningsstämma ska hållas eller senare räknat från och med föreningsstämmans första dag, ska det utfärdas en särskild kal- lelse till den fortsatta föreningsstämman. I så fall ska bestämmelserna i 17 § om tid för kallelse till en extra föreningsstämma tillämpas. Paragrafen, som motsvarar 7 kap. 8 § första stycket tredje mening- en i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 126), reglerar frågan om i vilka fall det ska utfärdas en ny särskild kallelse till en fortsatt föreningsstämma. En sådan kallelse ska utfärdas när en fortsatt stämma ska hållas eller senare från det att den ursprungliga stämman inleddes. Motsatsvis gäller att om den fortsatta stämman hålls efter den ursprung- liga stämman fordras inte någon särskild kallelse. Det räcker i så fall att tid och plats för den fortsatta stämman tillkännages vid det för- sta stämmotillfället. Bestämmelsen i andra meningen saknar tidigare motsvarighet i föreningslagen. Den innebär att, om det inför den fortsätta stäm- man måste utfärdas ny kallelse, denna ska utfärdas i sådan tid som enligt 17 § gäller för kallelse till extra föreningsstämma. Kallelsen måste alltså normalt utfärdas senast före stämman. Om den fortsatta stämman ska behandla en fråga om ändring av stad- garna, likvidation eller upplösning utan föregående likvidation, gäller en kallelsefrist . Finns det sådana stadge- bestämmelser som anges i 17 § tredje stycket, ska dessa följas. I likhet med vad som gäller i fråga om kallelse till ordinarie eller extra föreningsstämma kan avsteg från de angivna kallelsefristerna göras om samtliga berörda medlemmar samtycker till det (jfr kom- mentarerna till 16 och 24 §§). Kallelse när beslut ska fattas vid två föreningsstämmor 7 kap. 19 § Om det enligt lag eller föreningens stadgar krävs att ett föreningsstämmo- beslut fattas vid två föreningsstämmor för att bli giltigt, får kallelse till den andra föreningsstämman inte utfärdas innan den första föreningsstämman har hållits. I kallelsen till den andra föreningsstämman ska styrelsen ange det beslut som den första föreningsstämman har fattat. Paragrafen, som motsvarar 7 kap. 8 § första stycket fjärde och fem- te meningen i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 126), innehåller särskilda bestämmelser om kallelse när ett beslut ska fattas vid två stämmor. I första meningen behandlas frågan om tidpunkt för kallelse till en andra stämma i det fall tvåstämmobeslut krävs för att ett beslut ska bli giltigt. I avsnitten 7.4.5, 8.5.1 och 8.6.2 har föreslagits att lagens krav på tvåstämmobeslut vid stadgeändring, likvidation och fusion ska avskaffas. Föreningsstämmobeslut som fattas vid två föreningsstämmor kommer i så fall att bli mindre vanliga. Det kommer emellertid även i fortsättningen att vara möjligt att i stadgarna ta in bestäm- melser om att vissa beslut ska fattas på två stämmor. Paragrafen får betydelse i dessa fall. Den får också betydelse, när det enligt bestäm- melser i annan lag som hänvisar till föreningslagen är nödvändigt att fatta ett beslut på två stämmor, t.ex. enligt bestämmelser i bostads- rättslagen. 7 kap. 20 § Medlemmarna ska kallas till föreningsstämman på det sätt som anges i stad- garna. Skriftlig kallelse ska dock alltid skickas med post till varje medlem vars postadress är känd för föreningen, om 1.ordinarie föreningsstämma ska hållas än som föreskrivs i stadgarna, 2.föreningsstämman ska behandla en fråga om en ändring av stadgarna som innebär – att en medlems förpliktelse att betala insatser eller avgifter till före- ningen ökas, – att en medlems rätt till årsvinst inskränks, – att en medlems rätt till föreningens behållna tillgångar vid dess upplös- ning inskränks, – att en medlems rätt att få ut insats enligt 4 kap. 1 eller 3 § inskränks och denna ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen när frågan avgjordes, eller – att en medlems rätt att gå ur föreningen försvåras och denna ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen när frågan avgjordes, eller 3.föreningsstämman ska ta ställning till om föreningen ska –gå i likvidation, –upplösas utan föregående likvidation enligt 11 kap. 18 a §, eller –gå upp i en annan juridisk person genom fusion. I fall som avses i andra stycket får kallelse också ske med elektroniska hjälpmedel enligt bestämmelserna i 1 kap. 8 och 9 §§. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om sättet för kallelse, överensstämmer i huvudsak med 7 kap. 8 § andra stycket i före- ningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 126). Av första stycket följer att kallelse ska ske på det sätt som anges i stadgarna (jfr 2 kap. 2 § första stycket 8). En förening har därmed stora möjligheter att bestämma det kallelsesätt som är mest lämp- ligt och praktiskt för föreningen och medlemmarna. Det är inte nödvändigt att kallelse sker genom ett till envar av medlemmarna riktat meddelande eller att kallelse sker i sedvanlig skriftlig form; i stadgarna kan sålunda föreskivas om t.ex. kallelse genom annonse- ring i viss tidning eller genom kungörande på föreningens webb- plats. I några, i andra stycket specificerade fall måste dock kallelse skickas med post. I detta ligger ett krav på att kallelsen ska översändas i sedvanlig skriftlig form.