sou · GXB332 · 2009-04-17 00:00:00 — Särskilt god framförhållning krävs vid omläggning av statistiken, vilken t.ex. kan nödvändiggöra ombyggnad av uppgiftslämnarnas IT-system för dokumentation. Förseningar i uppgiftslämnarnas inrapportering till statistiken är ofta avgörande hinder för att korta ner produktionstiden. information till uppgiftslämnarna behöver förtydligas angående uppgiftsskyldighet till statistiken och vilka krav som ställs i uppgiftslämnandet. Informationen måste nå fram till ansvarig nivå så att uppgiftslämnarna avsätter tillräckliga resurser uppgiftsinsamlingen pågår. Tekniska lösningar för ett snabbare och mer rationellt uppgiftslämn- ande utvecklas. Användning av säker filöverföring och elektroniska blanketter införs fortlöpande för statistikprodukterna. arbetsmoment ska minimeras. Automatiska granskningsprogram införs för att korta ner behandlingen av primäruppgifterna. Där så är möjligt införs granskningskontroller redan hos uppgiftslämnarna genom att tillhandahåller mallar för de datafiler som ska lämnas och elektroniska blanketter. I dessa finns inprogrammerade villkor för primäruppgifterna, t.ex. gränser för giltiga värden och logiska kontroller. Tabellprogram för den statistik som ska publiceras fortsätter att utvecklas, testas och färdigställas layoutmässigt i så god tid att tabellframställning kan göras direkt efter det att register med nya uppgifter har tagits fram. Tidsåtgången för skrivning av rapporter som publiceras i den officiella statistiken ses över. Rapporterna kan i väsentliga delar färdigställas som uppgiftsinsamling, granskning och rättning pågår. Analyser och kommenterande text till statistiken kan dock göras först efter det att motsvarande tabeller föreligger. officiella statistik publiceras i form av rapporter som innehåller tabeller, diagram och text som beskriver den aktuella undersökningen och det statistiska utfallet. Rapporterna läggs på webbplats på Internet. En diskussion pågår inom om formerna för hur statistiken ska offentliggöras för att nå ytterligare tidsvinst. Ett exempel är att först offentliggöra resultat via tabeller på webben och att därefter publicera en mer utförlig redovisning i rapportform. Tabeller på webben bör i sådana fall som regel publiceras i ett sammanhang och inte successivt vartefter de tas fram. officiella statistik om hälso- och sjukvården respektive publiceras utan uppdelning i preliminär och slutlig statistik. bedömer att två publiceringsomgångar (en för preliminär statistik och en för slutlig) kräver betydligt mer resurser och kan innebära förseningar i den slutliga statistiken jämfört med nuvarande situation. Preliminär statistik bör dock inte undvikas som princip, utan frågan behöver prövas noggrant för varje statistikprodukt. ska undersöka möjligheter och förutsättningar för publicering av preliminär statistik för den statistik som publiceras senare än efter referensåret. Huruvida en sådan preliminär publicering bör redovisas i form av officiell statistik eller annan statistik kan inte bedömas . Även Utredningen översyn av statistik (Fi 2007:12) har behandlat frågan om behovet av tidigareläggning av statistiken. Av direktiven framgår bl.a. följande. De långa tiderna för insamling, kvalitetsgranskning och publicering av nyckeltal från SCB och sektorsmyndigheterna minskar aktualiteten och därmed användbarheten. Många kommuner och landsting har i olika sammanhang påtalat att nyckeltaljämförelserna skulle bli betydligt mer användbara inte minst för de politiska organen, om dessa processer kunde ske snabbare. Regeringens bedömningar av kommun- sektorns finanser grundas på de prognoser som görs inom . Dessa prognoser baseras i sin tur på utfallet från nationalräkenskaperna och därmed indirekt på kommunernas och landstingens räkenskapssammandrag. Den långa eftersläpningen innebär att prognoserna blir osäkra. Avseende publiceringen av nyckeltal anförs bl.a. att om inläm- ningen och publiceringen av statistiken görs snabbare skulle kommuner och landsting få planeringsförutsättningar tidigare än vad som är fallet. Behovet av att få tillgång till snabbare resultat av insamlade upp- gifter i form av exempelvis statistik har också lyfts fram av Kommuner och Landsting (SKL), som framställt önskemål om bl.a. ett system för att månatligen kunna redovisa aktuell statistik över orsaker till ekonomiskt bistånd(jfr skriftväxlingen i frågan mellan SKL, och samt den 6 respektive ). Av utredningens direktiv framgår i denna del i huvudsak följande. Behandling av personuppgifter inom behövs för bl.a. ändamålen Insatser inom ska vara av god kvalitet. En förutsätt- ning för detta är att olika effekter och resultat av kan mätas och utvärderas. Därför behövs olika former av verksamhets- uppföljningar. Utredningen ska lämna förslag till en reglering av området som bl.a. ska syfta till att förbättra möjligheterna att göra verksamhetsuppföljning samt säkerställa kvaliteten på vård, omsorg och insatser inom Av utredningens direktiv framgår i denna del att någon allmänt vedertagen definition av begreppet verksamhetsuppföljning inte torde finnas, men i praktiken avses sådant som uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring (jfr huvudbetänkande, SOU 2006:82 s. 412). I förarbetena till patientdatalagen (prop. 2007/08:126 s. 60 och s. 174) definierar regeringen verksamhetsuppföljning som utvärdering, uppföljning och bedömning överensstäm- mer med vad regeringen anfört ovan.1 har haft regeringens uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting svara för samordningen av arbetet med att förbättra informationsförsörjning och verksamhetsuppföljning. Arbetet har bedrivits i projektet (Informationsförsörjning och VerksamhetsUppföljning). Med verksamhetsuppföljning avses, enligt InfoVU, uppföljning av en verksamhet baserad på sammanställning av individbaserade, sök- och jämförbara data för planering, utveckling och redovisning av vård och omsorg. 7.2.2Uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring – definitioner Angående begreppen uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring hänvisas i prop. 2007/08:126 s. 58 till förarbetena till lagen (1998:554) om vårdregister (prop. 1997/98:108 s. 49 f.) varav framgår följande. Med begreppet avses att fortlöpande och regelbundet mäta och beskriva behov, verksamheter och resursåtgång angivet i termer av t.ex. behovstäckning, produktivitet och nyckeltal. Uppföljning syftar till att ge en översiktlig bild av verksamhetens utveckling och att fungera som signal för avvikelser som bör beaktas. Begreppet avser analys och värdering av kvalitet, effektivitet och resultat hos en verksamhet i förhållande till de mål som bestämts för denna. 1 För ytterligare information avseende hur ser på begreppet verksamhetsuppföljning inom hälso- och sjukvården, se 7.3 kap nedan. Med begreppet menas en utvärderingsprocess i vilken man fort- löpande och systematiskt beskriver, mäter och värderar kvaliteten i den egna verksamheten i relation till de mål som har lagts fast. 2007/08:126 s. 58 framgår vidare att begreppen i grunden har samma betydelse i patientdatalagen. Det hindrar emellertid inte en mer medborgarorienterad verksamhets- uppföljning i linje med strävandena . 7.2.3Öppna jämförelser – definition Begreppet öppna jämförelser har förekommit allt oftare inom debatten kring och hälso- och sjuk- vården. Med öppen jämförelse menas i stort sett ett nationellt kvalitetsuppföljningssystem inom vård och omsorg för öppen redovisning av statistik och information samt jämförelser av kostnader, kvalitet och effektivitet. Systemet syftar till att ge medborgare, utförare och beslutsfattare en kvalitetssäkrad informa- tion om vården/omsorgen når upp till nationella mål om god vård respektive god omsorg. Det har även som syfte att skapa nya möjligheter för medborgarna till insyn, delaktighet, valfrihet och självbestämmande. Öppna jämförelser har bl.a. genomförts inom områden som hemsjukvård (Vad kostar hemsjukvården i kommunerna?, 2006) och vård och omsorg om äldre (Äldreomsorg, 2007). 7.2.4Skillnad mellan forskning och uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring I 2 § lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor ges en definition av vad som avses med forskning enligt den lagen. Med forskning avses där vetenskaplig forskning samt utvecklingsarbete på vetenskaplig grund. I förarbetena till bestämmelsen anförs att avgränsningen bl.a. bygger på riktlinjer (se 4.3 kap. ovan). Vidare påpekas att fråga uppkommer om gränsdragningen mellan vetenskaplig forskning och t.ex. kvalitetssäkring och resultatuppföljning. Därvid hänvisas till 31 § 2 Kvalitetssäkring som begrepp har vi valt att belysa separat, se 7.4 kap. nedan. Verksamhetsuppföljning m.m. SOU 2009:32 hälso- och sjukvårdslagen enligt vilken bestämmelse kvaliteten i verksamheten inom hälso- och sjukvården systematiskt och fort- löpande ska utvecklas och säkras. Sådan och liknande verksamhet avses inte utgöra forskning i lagens mening (prop. 2002/03:50 s. 90 f. och 192). Även i 3 § lagen (1998:543) om hälsodataregister, som handlar om för vilka ändamål personuppgifter får behandlas, görs en skillnad mellan uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av hälso- och sjukvård å ena sidan och forskning och epidemiologiska undersökningar å andra sidan. Ett påpekande om att begreppet forskning inte får förväxlas med uppföljning, utvärdering eller kvalitetssäkring görs också i förarbetena till lagen (2001:454) om 2000/01:80 s. 138). 7.2.5Skillnad mellan statistik och uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring Regeringsrättens avgörande RÅ 2004 ref. 9 avsåg bl.a. en fråga om uppgifter från kunde lämnas ut med stöd av de undantag från sekretess som anges i 9 kap 4 § sekretesslagen (1980:100) då uppgift behövs för statistikändamål. Regeringsrätten klargjorde i detta sammanhang bl.a. följande. Det förhållandet att uppgifter inom ramen för uppföljning, utvärdering och liknande verksamhet sammanställs statistiskt kan inte anses innebära att uppgifterna används för statistikändamål i den mening som avses i 9 kap. 4 § sekretesslagen. Mot bakgrund av vad som anförts ovan har utredningen i sitt fortsatta arbete utgått från det samlade begreppet verksamhets- uppföljning och därigenom avsett att detta omfattar begreppen uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring. Även begreppet öppen jämförelse har enligt utredningen en naturlig anknytning till verksamhetsuppföljning och behandlas i utredningens kommande resonemang tillsammans med begreppet verksamhetsuppföljning. Utredningen utgår vidare , bl.a. med beaktande av RÅ 2004 ref. 9, från den skiljelinjen att statistik och användandet av uppgifter för statistikändamål skiljer sig från verksamhetsuppföljning och användandet av uppgifter för uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och öppna jämförelser. 7.3Närmare om verksamhetsuppföljning inom socialtjänst respektive hälso- och sjukvård Inledningsvis konstaterar vi att även i betänkandet Behandling av personuppgifter inom (SOU 1999:109 s. 141) har hänvisat till definitionerna ovan i kap 7.2.2. och framhållit att dessa definitioner är väl ägnade att användas även i förevarande sammanhang. Vi har i vårt arbete i denna del funnit skäl att titta närmare på hur verksamhetsuppföljning görs inom det till närliggande området hälso- och sjukvården. Regeringen har i förarbetena till patientdatalagen (prop. 2007/2008:126) hänvisat till som i sitt huvudbetänkande(SOU 2006:82) utvecklat begreppet verksamhetsuppföljning ytterligare och anfört bl.a. följande. Verksamhetsuppföljning kan ta sikte på en mängd olika faktorer inom hälso- och sjukvården t.ex. mätning av uppnådda behandlingsresultat och patienttillfredsställelse eller mätning av insatta resurser i form av kostnader för varje insats eller annan uppföljning av kostnadseffektivitet, produktivitet m.m. Verksamhetsuppföljning kan vidare ske på olika nivåer inom hälso- och sjukvården; kliniken, vårdinrättningen, distriktsnämnden, , sjukvårdsregionen eller nationen. Verksamhets- uppföljning är inget självändamål, dess syfte är att generera kunskap som i sin tur används för att på olika sätt förbättra eller förändra verksamheten i fråga. har vidare anfört följande (s. 186). Ett område som alltmer kommit i fokus bl.a. som en följd av InfoVU- projektets arbete, är kravet på att hälso- och sjukvården ska förbättra verksamhetsuppföljningen. Enligt regeringen bör denna bygga på individuppgifter och kunna beskriva vårdprocesser och verksamheter samt dess resultat (prop. 1999/2000:149 s. 52 f.). har präglats av en ökad medborgarorientering i verksamhetsuppföljningen som syftar till att stärka patienters, allmänhetens samt politiska eller administrativa beslutsfattares tillgång till information om vårdens resultat i olika avseenden. var verksamhetsuppföljningen, inklusive kvalitetsregistren, i huvudsak inriktad på producenternas intresse av information om verksamhetens medicinska kvalitet, effektivitet och ekonomiska kostnader eller resultat. Som framgått av det sagda finns det ett påtagligt och enligt vår mening befogat behov av att kunna behandla personuppgifter för att få fram information om hälso- och sjukvårdsverksamheten. I allmänhet är det fullt tillräckligt att bara använda uppgifter från den individbaserade vårddokumenta- tionen, m.a.o. uppgifter som samlats in därför att de behövts i den individinriktade hälso- och sjukvården. Men det förekommer också att man följer upp resursanvändningen på individnivå genom att koppla samman vårddokumentation med andra uppgifter, t.ex. genom användning av metoden Kostnad Per Patient () som beräknar kostnader för olika insatser som utförs. I och med sammankopplingen mellan vårddokumentation och kostnads- information blir det fråga om något mer än enbart sekundär användning av redan insamlade personuppgifter. – Utredningen använder begreppet verksamhetsuppföljning med en tämligen vidsträckt innebörd. Häri ingår det som anges i 4 § 2 vård- registerlagen om uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring på verksamhetsområdet. Eftersom kvalitetssäkring redan angetts som ett särskilt ändamål har utredningen valt att i den nu aktuella ändamålsbestämmelsen enbart använda begreppen uppföljning och utvärdering. 7.4.1God kvalitet inom allmänt sett Enligt direktiven ska utredningens förslag syfta till att förbättra möjligheterna att göra verksamhetsuppföljning samt säkerställa kvaliteten på vård, omsorg och insatser inom . Frågan man därmed kan ställa sig är vad som utgör god kvalitet inom ? En utgångspunkt i bedömningen av vad som är kvalitet i detta sammanhang är de två så kallade kvalitetsparagraferna. Av 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453, SoL) framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Av 6 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS) framgår att verksamheten enligt den lagen ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten ska vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. För verksamheten enligt denna lag ska det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges. Av förarbetena till dessa paragrafer (prop. 1996/97:124 s. 52, prop. 1997/98:113 s. 92 ff. och prop. 2004/05:39 s. 25f) framgår att kvalitet är ett svårfångat begrepp. Vidare framgår att kravet på god kvalitet gäller både enskild och offentlig verksamhet inom social- tjänsten och för såväl myndighetsutövning som övriga insatser. Vad som är god kvalitet går inte att fastställa på ett objektivt sätt, bl.a. eftersom olika behov och förväntningar påverkar föreställningarna av vad som är god kvalitet. God kvalitet i social- tjänstens verksamhet har beskrivits 3 i termer av att tjänsterna svarar mot målen i gällande lagstiftning. De övergripande målen och de grundläggande värderingarna för som gäller enligt SoL och LSS ska vara utgångspunkten för det systematiska kvalitetsarbetet. har arbetet med att ta fram så kallade kvalitetsindikatorer påbörjats, för att kunna belysa flera aspekter av de sociala tjänsternas kvalitet. och Kommuner och Landsting har urskiljt ett antal kvalitets- områden vilka sammanfattas nedan. God kvalitet i verksamhet kan beskrivas i termer av att tjänsterna svarar mot de mål (lagar, förordningar, föreskrifter) som beslutats, bygger på respekt för människors självbestämmande och integritet, utgår från en helhetssyn, är samordnade och präglas av kontinuitet, är kunskapsbaserade och effektivt utförda, Modell för utveckling av kvalitetsindikatorer i , och Kommuner och Landsting 2007 samt God kvalitet i – om lednings- system för kvalitet i verksamhet enligt SoL, LVU, LVM och LSS, . är tillgängliga och jämlikt fördelade , samt är trygga och säkra och präglas av rättssäkerhet i myndighets- utövningen. 7.4.2Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för kvalitet (SOSFS 2006:11) har, med stöd av 8 kap. 1 och 5 §§ socialtjänst- förordningen (2001:937) samt 13 och 14 §§ andra stycket förord- ningen (1993:1090) om stöd och service till andra funktions- hindrade, beslutat om föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2006:11) om ledningssystem för kvalitet i verksamhet enligt SoL, LSS, lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). De områden som lyfts fram i SOSFS 2006:11 är -Kvalitetssäkring av sociala tjänster. -Samarbete – samverkan. -Handläggning och dokumentation. -Fel och brister i verksamheten. -Synpunkter och klagomål på verksamheten. -Personal och kompetensförsörjning. -Försörjning av varor och tjänster. -Uppföljning och utvärdering av verksamheten. Av SOSFS 2006:11 framgår närmare i vissa delar följande. Föreskrifternas tillämpningsområde är, enligt 1 §, sådan verksamhet enligt SoL som avser omsorg om äldre och personer med funktionshinder samt verksamheten med de särskilda insatserna enligt 9 § 6–10 LSS. 3 kap 4 § i föreskrifterna ska vidare dessutom tillämpas även inom individ- och familjeomsorg samt inom verksamheten med de särskilda insatserna enligt 9 § 1–5 LSS. Av allmänna råden till 1 § följer att utöver vad som framgår av 1 § bör bestämmelserna i föreskrifterna tillämpas inom social- tjänstens individ- och familjeomsorg, inklusive sådan verksamhet som bedrivs enligt LVU och LVM samt inom verksamheten med de särskilda insatserna enligt 9 § 1–5 LSS. Enligt 2 § ska föreskrifterna tillämpas av den eller de nämnder som 1.enligt 2 kap. 4 § SoL fullgör kommunens uppgifter inom , 2.enligt 22 § LSS utövar ledningen av eller kommunens verksamhet enligt den lagen, 3.avses i 3 kap. 3 a § kommunallagen (1990:900), och 4.avses i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. I 3 kap. 3 § i föreskrifterna redogörs för grunderna för det systematiska kvalitetsarbetet på så sätt att för att kontinuerligt och långsiktigt utveckla och säkra verksamhetens kvalitet ska nämnden inrätta ett ledningssystem för det systematiska kvalitetsarbetet. Ledningssystemet ska säkerställa att 1.uppföljningsbara mål utifrån SoL och LSS fastställs, 2.kvalitetsarbetets inriktning och omfattning är anpassad till vad som krävs för att uppnå verksamhetens mål, 3.ansvarsfördelningen i kvalitetsarbetet fastställs, 4.enskilda och grupper, t.ex. brukarorganisationer, ges möjlighet att vara delaktiga i arbetet med att utveckla och säkra kvaliteten, 5.personalen görs delaktig i arbetet med att utveckla och säkra kvaliteten, och 6.kvalitetsarbetet dokumenteras och kontinuerligt följs upp. Av de allmänna råden till 3 § framgår att nämnden bör verka för att ledningssystemet integreras med de befintliga system för budget- och verksamhetsplanering som nämnden har. Av allmänna råd i 4 kap Områden som omfattas framgår bl.a. kvalitetssäkring av sociala tjänster. Råden anger följande. För att, i enlighet med 3 kap. 3 § tredje stycket SoL och 6 § första stycket LSS, garantera en systematisk och fortlöpande utveckling och säkring av verksamhetens kvalitet bör ledningssystemet säkerställa att de viktigaste sociala tjänsterna och tillhörande arbetsprocesser beskrivs. Det systematiska kvalitetsarbetet bör även omfatta analyser av hur tjänsterna svarar mot enskilda och gruppers behov samt mot lagstiftningens krav. Resultatet av analyserna samt forskning och erfarenheter från bl.a. tillsyns- verksamhet bör ligga till grund för arbetet med att utveckla och säkra tjänsternas kvalitet. Av föreskriften i 4 kap. 6 § Uppföljning och utvärdering av verksamheten framgår bl.a. följande. säkerställa att det systematiska kvalitetsarbetet omfattar metoder för uppföljning och utvärdering av verksamhetens planering, genomförande, resultat och utveckling. Av allmänna råd till nämnda paragraf framgår att uppföljningen och utvärderingen bl.a. bör göras utifrån hur väl verksamheten uppfyller lagstiftningens krav och de kommunala målen, hur väl verksamheten tillgodoser enskilda och gruppers behov, samt hur den enskilde och andra intressenter uppfattar verk- samhetens kvalitet. 7.5Kvalitetssäkring inom hälso- och sjukvården har i sitt betänkande (SOU 2006:82 s. 184) anfört följande angående kvalitetssäkring inom hälso- och sjukvården. Inom hälso- och sjukvården är begreppet kvalitet centralt. Att verksamheten ska vara av god kvalitet uppställs i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) som ett av de grundläggande kraven på all hälso- och sjukvård. Härmed avses bl.a. att vården ska hålla en god personell och materiell standard och ges i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet (se prop. 1995/96:176 s. 27). Att vårdens resultat ska medföra förbättrad hälsa och hög patienttillfredsställelse är ett annat sätt att uttrycka kärnan i begreppet god vårdkvalitet. I 31 § hälso- och sjukvårdslagen föreskrivs att kvaliteten inom verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Motsvarande bestämmelser finns även i tandvårdslagen (1985:125). Genom dessa bestämmelser finns det således ett författningsreglerat krav på vårdgivare inom hälso- och sjukvården att bedriva såväl kvalitetssäkring som kvalitetsutveckling. I det följande kallas denna verksamhet enbart kvalitetssäkring. Lagregleringen av kravet på kvalitetssäkring infördes och innebär, enligt förarbetena, en förpliktelse för vårdgivare, såväl offentliga som privata, att utveckla metoder för att noga följa upp och analysera utvecklingen vad gäller kvalitet och säkerhet (a. prop. s. 53). I sin tillsynsverksamhet följer upp att hälso- och sjukvården samt tandvården har ändamålsenliga kvalitetssystem för egenkontroll i sin verksamhet. I tidigare nämnda föreskrifter om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjuk- vården har utfärdat närmare föreskrifter för det systematiska kvalitetssäkringsarbetet. Kvalitetssäkringsarbete kan ske i många former och med olika metoder. I viss utsträckning kan hälso- och sjukvårdens kvalitet och resultat följas upp och utvärderas utan användning av uppgifter som direkt eller indirekt kan hänföras till en enskild person. Genom att behandla personuppgifter om patienter med användning av modern informationsteknik förbättras dock möjligheterna att bedriva kvalitetssäkringsarbete enormt. Ett särskilt ändamål som tillåter denna behandling bör därför införas i patientdatalagen. I huvudsak rör det sig om att personuppgifter som samlats in och behandlas för det primära ändamålet vårddokumentation också behandlas för ändamålet kvalitetssäkring, som ett slags sekundärt ändamål. Men det förekommer också personuppgiftsbehandling särskilt för kvalitetssäkringsändamål, dvs. som inte innebär användning av vårddokumentation utan handlar om person- uppgifter som på olika sätt inhämtas och analyseras i det särskilda syftet kvalitetssäkring. är denna uppgiftsinsamling integrerad med det individinriktade arbetet.