sou · GWB348 · 2009-01-01 00:00:00 — Sammantaget kan det konstateras att dagens organisation med många fartygsägare inte är optimal för flera av användarna och inte heller ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. 7.6.3Forsknings- och undersökningsfartygens kondition De flesta forsknings- och undersökningsfartyg som myndigheter eller universitet äger är gamla och i dåligt skick och måste förnyas inom 5–. Undantaget är SGU:s fartyg . Farty- gens livslängd kan i vissa fall förlängas genom investeringar, men det innebär enbart en lösning framåt och är därför tveksamt utifrån ett ekonomiskt perspektiv. 7TP PT Sjögeografisk information till båtnad för samhället. Fartyg för forskning och miljöundersökningar problem med tillgången till fartyg i eftersom de fartyg som används där planeras att avyttras eller i stället användas i andra geografiska områden. Eftersom ägarna till fartygen inte har något uppdrag att tillhandhålla fartyg prioriterar de den egna verksamhe- ten. befinner sig därför i en relativt problematisk situation när det gäller tillgång till större fartyg då i princip alla fartyg utom SGU:s börjar bli så gamla att de inom en relativt snar framtid måste ersättas om inte dyra investeringar görs på far- tygen. Denna besvärliga situation gör det dock möjligt att ta ett samlat grepp vad gäller införskaffning och samordning av forsk- nings- och undersökningsfartyg. Det finns flera fördelar om undersöknings- och forskningsfartyg samlas inom en organisation vilken har i uppdrag att tillhandahålla fartyg till andra myndigheter samt till forskare vid universitet och högskolor. Med ett samlat fartygsansvar är det enklare att anpassa antalet fartyg till det befintliga behovet. Det ger god överblick över verksamheten och det är därmed möjligt att samordna den väl. Det bör medföra en större flexibilitet vilket kan gynna användarna. Att alla fartyg samlas under ett tak stärker möjligheten till långsiktig planering av inköp och underhåll av fartyg samt fartygens utrust- ning. Organisationen kan dessutom upprätthålla en hög beställar- kompetens av fartyg. Det bör även ge en stärkt fackkompetens och förutsättningar för att optimera nyttjandet av besättningsmän. finns en fartygsadministration uppbyggd vid varje myndighet som har fartyg. Ett samlat fartygsansvar bör ge effektivitetsvinster och därigenom bör den totala administrationskostnaden kunna bli lägre. Med ett samlat fartygsansvar ställs större krav på användarna om att planera sin verksamhet och att ha god framförhållning, jämfört med om användarna äger egna fartyg. Det är dock inget orimligt krav med tanke på vad ett fartyg kostar i inköp och de driftskost- nader som är förenade med denna sorts forsknings- och undersök- ningsverksamhet. Fartyg för forskning och miljöundersökningar Ett samlat ansvar för fartyg kan ske i antingen statlig eller privat regi. Eftersom marknaden är liten och konkurrensen därför är begränsad finns en risk för att det blir en dyr lösning med en privat ägare av fartygen. Det är även tveksamt om det finns någon privat aktör som kan tillgodose det samlade behovet av forsknings- och undersökningsfartyg. Det finns dessutom myndigheter som besitter mycket god fartygskompetens. Forskning och miljöundersökningar bedrivs utmed hela . Det totala behovet av fartyg för forsknings- och undersök- ningsverksamhet (tabell 7.1) kan tillgodoses med tre större fartyg som nyttjas fullt ut. Av detta utgör SGU:s och sammanlagda fartygsbehov nästan ett helt fartyg. För att undvika långa transportsträckor mellan olika uppdrag är det dock nödvän- digt att flera fartyg finns att tillgå. Likaså är inte all verksamhet jämnt fördelat över året, vilket gör att fartygskapaciteten måste vara något större än behovet i antal dygn till sjöss. Det innebär att alla fartyg inte kan nyttjas fullt ut för forsknings- och undersök- ningsverksamhet. En lösning för att få god ekonomi i fartygen är att de även anpassas till annan verksamhet än forsknings- och mil- jöundersökningar. Om utgångspunkten är att den organisation som ska tillhanda- hålla fartyg ska vara statlig finns det tre huvudalternativ att välja mellan: , och en helt fristående statlig organisation. har gjort bedömningen att uppgiften att tillhandahålla fartyg inte är förenlig med För- svarsmaktens övriga verksamheter. Utifrån resonemanget ovan är det en fördel om fartygen även kan användas till annan verksamhet än forsknings- och miljöundersökningar. Både och har ett flertal fartyg. verksamhet är till största del förlagd till sjöss och har en organisatorisk struktur och volym som bedöms utgöra en lämplig grund för ett merutnyttjande. arbetar utifrån ett flexibelt koncept som syftar till att personal och fartyg ska kunna verka inom flera av myndighetens ansvarsområden. Eftersom har verksamhet runt hela svenska kus- ten, i både territorialhavet och den ekonomiska zonen överens- stämmer myndighetens verksamhetsområden väl med de områden där behov finns av forsknings- och undersökningsfartyg. Kustbe- vakningen har dessutom ett intresse av att fartygen är i drift så Fartyg för forskning och miljöundersökningar mycket som möjligt eftersom deras närvaro till sjöss i sig kan för- hindra olaglig verksamhet. Det innebär att det kan finnas ett mer- värde för även när annan verksamhet bedrivs med fartyg. är mycket positiva till det samarbete som funnits mellan centrumet och under och pekar bland annat på den stora kompetens som anställda har. Även bedriver verksamhet runt hela . Verket har ett rederi för sina arbets- och sjömätningsfartyg. kommer att hyra in en privat aktör för sjömätning i utsjöområdena. forsknings- och undersök- ningsverksamhet är beroende av information från djupmätningar vilka ansvarar för. övriga verksamheter är dock av mycket annorlunda karaktär då verket bedriver lotsning, isbrytning och farledsunderhåll. Ett motsvarande mervärde som kan uppnås med som redare bedöms därför inte vara möjlig med . Om samordnar far- tyg kommer olika verksamheter att bedrivas oberoende av var- andra. Om en fristående organisation bildas för att tillhandahålla och samordna fartyg måste verksamheten vara tillräckligt stor så att en samordningsvinst blir möjlig. Det innebär att även andra fartyg än forsknings- och undersökningsfartyg bör ingå i organisationen. Det är inte aktuellt att bryta ut fartyg från dess organisation eftersom fartygsorganisationen sköts professio- nellt och myndighetens verksamhet till största del bygger på verk- samhet till sjöss. Av samma anledning är det svårt att motivera att samtliga av fartyg ska överföras till en fristående organisation. Dock skulle statliga forsknings- och undersöknings- fartyg, SGU:s och sjömätningsfar- tyg kunna ingå i ett statligt rederi. Av dessa tre alternativ framstår som den mest lämpade organisationen att tillhandahålla fartyg. har genom sitt nuvarande uppdrag god erfarenhet av att samordna olika typer av verksamheter samt av att införskaffa, framföra och underhålla fartyg. En sådan lösning kan, förutom att Kustbevak- ningens fartyg blir än mer synliga till sjöss, även ge mervärdet att myndigheten sammantaget kommer att ha tillgång till fler fartyg. har stor dykkapacitet och ett antal (remo- tely operated vehicle, fjärrstyrd undervattenfarkost). Kustbevak- ningen har uppdrag som rör miljön såsom övervakning Fartyg för forskning och miljöundersökningar av djur- och naturskyddsområden, sälinventering och övervakning av dumpningsaktiviteter till sjöss. Om ges i upp- drag att tillhandahålla fartyg för forsknings- och undersöknings- verksamhet kommer detta att ytterligare stärka myndighetens mil- jöprofil och kompetens. kommer att utvecklas till en ännu viktigare aktör inom havsmiljöarbetet och utöka sin ständiga närvaro på havet. Detta stärker sam- hällets samlade miljöinsatser. 7.6.6Myndighetsuppgift att tillhandahålla forsknings- och undersökningsfartyg föreslås få inskrivet i sin instruktion att myndig- heten ska tillhandahålla fartyg för forskning och undersöknings- verksamhet. I uppdrag bör ingå att: Tillgodose fartygsbehovet för myndigheter, universitet och hög- skolor som bedriver forsknings- och undersökningsverksamhet samt undervisning med marin inriktning. Ansvara för bemanning och underhåll av fartygen. Ansvara för den kort- och långsiktiga planeringen av verksamheten, samt eventuella nyinskaffningar av fartyg. Plane- ringen ska ske i samråd med berörda myndigheter, universitet och högskolor. Universitetens behov bör koordineras av noderna inom havsmiljöinstitutet. ska tillhandahålla forsknings- och undersök- ningsfartyg till myndigheter, universitet och högskolor som i sin verksamhetsutövning eller genom uppdrag har behov av fartyg med inmönstrad besättning. Uppdraget gäller för verksamhet i territorialhav och ekonomiska zon och vid särskilda behov utanför den svenska ekonomiska zonen. I uppdraget ingår bl.a. att tillgo- dose behov av trålning i utsjöområden. Uppdraget omfattar inte att tillhandahålla fartyg för någon form av vinstdri- vande verksamhet. Den bottenkartering som SGU genomför lik- som djupmätningar skiljer sig från annan forsk- nings- och undersökningsverksamhet genom att dessa genomförs Fartyg för forskning och miljöundersökningar och ofta koncentrerat inom ett område. I en första fas ska dessa myndigheters fartygsbehov inte ingå i Kustbe- vakningens uppdrag. SGU:s fartyg är i gott skick och kan därför nyttjas framöver. Med förslaget om ett femårigt program för kartläggning av havsbotten i kapitel 5.2 kommer att vara fullt utnyttjad under större delen av året. äger flera olika typer av fartyg och bör därför ha möjlighet att inom myndigheten samordna sin fartygsverksam- het alternativt upphandla fartygstid på den privata marknaden, vil- ket delvis sker . På kan även en samordning av dessa myndigheters fartygsbehov vara aktuell. har enligt sin instruktion ansvar för genomfö- randet av miljöövervakning. Verket utför själv ingen miljöövervak- ning. Detta kan dock förändras varför det är viktigt att det i Kust- bevakningens uppdrag även ingår att tillhandahålla fartyg åt Natur- vårdsverket. bör en översiktskurs i marin biolog och kemi, samt provtagningsmetodik ingå i grundläggande utbildning. Kursen bör vara specialanpassad för att ge grund- läggande kunskaper till stöd för nya uppdrag. För redan anställda som tidigare genomgått grundutbildning bör en kompetensutvecklingskurs tas fram. I ansvar ska ingå att utifrån användarnas behov tillhandahålla de fartygsresurser som krävs. Det kan innebära nyin- skaffande av ett eller flera fartyg, att fartyg som är under upphand- ling anpassas till flera verksamheter eller ombyggnad av befintliga fartyg. Nedan beskrivs några alternativ som kan utgöra möjliga lösningar för fartyg som ska användas för forsknings- och miljöundersökningar. I slutändan måste det dock vara Kustbevak- ningen som efter samråd med användarna beslutar om och ansvarar för utformningen av fartyg. Oavsett val av lösning krävs ett större medelstillskott. Ett av syftena med förslaget om en samordnad fartygspool är dock att det finns samordningsvinster. Fartyg för forskning och miljöundersökningar Den kartläggning som utredningen låtit genomföra visar att det framtida behovet av forskningsfartyg med inmönstrad besättning är cirka (SGU:s och behov ej medräknat). Det motsvarar två fartyg förutsatt att fartygen enbart används för forsknings- och miljöundersökningar (utifrån antagandet att farty- get kan operera cirka ). Det är dock nödvändigt att ha flera fartyg eftersom viss verksamhet överlappar i tiden. Det innebär att fler fartyg än två behövs, men att dessa inte kommer att nyttjas fullt ut. Med som redare kan fartygen användas i såväl nuvarande verksamhet som forsknings- och undersökningsverksamhet varför fler fartyg än två måste anpassas för att tillgodose forsknings- och undersöknings- verksamhetens behov. Med hänsyn till åldern och skicket på de fartyg som används för forsknings- och undersökningsverksamhet är det var- ken lämpligt eller ekonomiskt motiverat att överföra dessa till en ny fartygspool. Befintliga fartyg bör säljas och i vissa fall skrotas. Ett alternativ är att fem fartyg anpassas eller byggs för att kunna utföra olika typer av forsknings- och miljöundersökningsverksam- het i kust- och utsjöområden (tabell 7.3). Samtliga fartyg ska vara utrustade med lyft- och vinschanordning för vatten- och sediment- provtagning, ha fasta laboratorieutrymmen samt möjlighet att ta ombord mobila containrar som kan specialutrustas utifrån använ- darens behov. Samtliga fartyg bör vara utrustade med datorer, interna nätverk och annan teknisk utrustning till stöd för forsk- nings- och undersökningsverksamheten. Minst ett av fartygen måste vara utformat för att tråla och ha utrymmen för att hantera fångsten. Minst ett av fartygen bör kunna understödja dykverk- samhet, samt ett par . Om de önskemål om utrustning som framkommit i utredningens kartläggning tillgodoses, kommer de nya fartygen vara väsentligt mer välutrustade än de befintliga fartyg. Det finns anledningen att noga överväga hur de nya fartygen ska utrustas för att uppnå bäst kostnadseffektivitet i förhållande till behoven. Fartygsbehovet om 50-metersfartygen ska användas för både forsknings- och undersökningsverksamhet och Om det största fartyget enbart används till forsknings- och undersökningsverksamhet kan nyttjandetiden för forsknings- och undersökningsverksamhet minskas på de övriga fartygen. X markerar att funktionen ska finnas. Fartyg 1 (70 m) Fartyg 2 (50 m) Fartyg 3 (50 m) Fartyg 4 (50 m) Fartyg 5 (50 m) 1P P Remotely operated vehicle (fjärrstyrd undervattensfarkost). 2P P anmälda behov. 3P P I ingår . Fartyg för forskning och miljöundersökningar Det kan bli aktuellt att införskaffa flera nya fartyg i ett inledande skede. Fartygen i 031-serien som planerar att beställa går enligt preliminära bedömning att förlänga midskepps så att en permanent tillbyggnad med laborato- rieutrymme blir möjlig. En förlängning av fartygen gör det även möjligt att utöka antalet kojplatser. Det går dessutom att placera mobila containrar på däck som kan utgöra laboratorier. Det kan även vara möjligt att anpassa befintliga fartyg för forsknings- och undersökningsverksamhet. En förutsättning för att fartyg i 031-serien ska kunna nyttjas för undersöknings- och forskningsverksamhet är att det inte hindrar att utföra sin nuvarande verk- samhet. kommer att upphandla fyra eller eventu- ellt fem fartyg . Det är inte rimligt att samtliga av dessa fartyg anpassas för forsknings- och undersökningsverksam- het eftersom verksamhet då måste stå tillbaka. En förutsättning för att kunna nyttja fartyg är att medel för ytterligare två fartyg avsätts, så att det sammanlagt blir sju fartyg i 031-serien (utifrån antagandet att beställer fem fartyg ). Det skulle vara ett kostnadseffek- tivt sätt att både tillgodose och forsknings- och undersökningsverksamhetens behov av fartyg. Två av fartygen som beställs skulle då kunna anpassas till undersök- nings- och forskningsverksamhet, samt de två fartyg till vilka medel ej ännu har beviljats. Även om upphandlingen av de första fartygen i 031-serien blir klar är det möjligt att göra förändringar i beställningen så att de sista fartygen i serien anpassas till forsknings- och undersökningsverksamhet. bedömer att inget av deras nuvarande fartyg eller de som byggs eller planeras är lämpliga att anpassa för att till- godose behov av trålning och utrymmen för att hantera fångsten. En preliminär bedömning från är att det även kan vara svårt att samordna denna typ av verksamhet med den övriga verksamhet som bedriver. För att tillgodose behov av trålning och utrymmen för att hantera fångst kan det därför vara nödvändigt att införskaffa ett fartyg som enbart används för forsknings- och undersökningsverk- samhet. Även om utgångspunkten för för- slag är att fartygen ska kunna samutnyttjas görs bedömningen att Fartyg för forskning och miljöundersökningar det trots allt är mest fördelaktigt att även detta fartyg tillhandahålls av . Samordning av forsknings- och undersök- ningsverksamhet underlättas om samtliga fartyg samlas inom samma organisation. Det är också viktigt att tillvarata Kustbevak- ningens fartygskompetens för inköp och drift av ett större fartyg. och bedriver ett bra samarbete när det gäller provtagningar, vilket bl.a. innebär att använder data i sina analyser. Samarbete mellan myndigheter bör stödjas och om möjligt utvecklas och det är därför viktigt att något av fartygen möjliggör ett fortsatt samarbete mellan myndigheterna. Ett fartyg som tillgodoser behov bör utrustas så att det även tillgodoser en så stor andel som möjligt av de andra anmälda behoven för forsknings- och miljöundersökningar. Där- igenom kan fartyget få en hög nyttjandegrad. Argos är det enda större statligt ägda forsknings- och undersökningsfartyg som har och det finns fullgoda skäl att ersätta fartyget med ett modernt fartyg i motsvarande storlek. har enligt EU:s för- ordning om datainsamling och genom OSPAR och HELCOM förbundit sig att genomföra vissa undersökningar. Både Fiskeriver- ket och har framfört till utredningen att ett större fartyg är nödvändigt för att deras miljöövervakningsuppdrag ska kunna genomföras i enlighet med de internationella överenskommelserna. Med hänsyn till havsmiljöns höga prioritet bör därför inve- stera i ett större välutrustat forsknings- och undersökningsfartyg där även behovet av trålningskapacitet tillgodoses. har på uppdrag av undersökt möjligheten att köpa ett begagnat fartyg. gör bedöm- ningen att det inte finns några lämpliga begagnade forskningsfartyg att köpa på marknaden. Forskningsfartyg används vanligtvis tills de skrotas. Det alternativ som finns om väljer att inte bygga ett nytt större fartyg är att införskaffa ett begagnat fiskefartyg och bygga om det till ett forskningsfartyg. har gjort bedömningen att kostnaden för att inför- skaffa och bygga om ett begagnat fartyg blir något dyrare jämfört med om ett nytt fartyg införskaffas. Det är i princip bara det begagnade fartygets skrov som kan nyttjas. Ett begagnat fartyg har därtill en kortare livslängd än ett nytt fartyg. Fartyg för forskning och miljöundersökningar investeringskostnaderna fördelas över färre antal år för ett begagnat fartyg jämfört med ett nytt fartyg och kostnaden blir därigenom högre . menar även att det kan vara svårt att hitta ett större lämpligt fiskefartyg att bygga om. Det är inte aktuellt att införskaffa begagnade fartyg i storleks- klassen , eftersom lösningen som föreslås ovan bygger på att anpassa fartyg som upphandlas av . 7.6.8Samutnyttjande av andra länders fartyg Att bygga hela nationella miljöövervakning och interna- åtagande på att fartyg hyrs in från andra länder är inte rim- ligt. Även om vissa fartyg inte nyttjas full ut i grannländerna skulle det krävas mycket god planering från svensk sida. Eftersom farty- gen används för annan verksamhet skulle flera olika fartyg med olika ägare behöva nyttjas för att täcka de svenska behoven. Det skulle inte utgöra en långsiktig hållbar lösning eftersom många aktörer skulle vara inblandade och de svenska behoven skulle inte ha högsta prioritet hos ägarna som av naturliga skäl i första hand skulle prioritera sin egen verksamhet. Ett alternativ kan vara att det fartygsbehov som har för trålning tillgodoses genom att hyra ett utländskt fartyg. Dock används de fartyg som är utrustade för trålning till liknande verksamhet som . Verksamheterna kommer sannolikt att kolliderar i tiden eftersom de regleras av samma EU-förordning som anger vissa tidsintervall som undersökningarna ska utföras inom. Det kan dock finnas anledning att undersöka om forsknings- och undersökningsverksamheter i olika länder kan samordnas i högre grad än vad som görs . Kostnaden för att införskaffa fartyg för forsknings- och undersök- ningsverksamhet är svår att uppskatta. Kostnaden beror på vilken lösning som väljs och hur fartygen används. Dessutom påverkas kostnaderna av världsmarknadspriserna vilket gör att de relativt Fartyg för forskning och miljöundersökningar snabbt kan förändras. I resonemangen som följer utgås från de fartyg som beskrivs i tabell 7.3. En uppskattning av kostnaderna för inköp av tre nya fartyg och för att anpassa två fartyg ges i tabell 7.4. Kostnaden för att anpassa två fartyg är låg jämfört med att bygga nya fartyg. En förutsättning för att dessa fartyg ska kunna nyttjas till forsknings- och under- sökningsverksamhet utan att negativt påverka dagliga verksamhet är dock att ytterligare två fartyg införskaffas. Tabell 7.4 Uppskattade kostnader för inköp och anpassning av fartyg. aP P har gjort bedömningen att ett lämpligt fartyg för deras verksamhet är och skulle kosta i storleksordningen 375–. En uppskattning av de årliga kostnaderna för avskrivning, ränta, drift, underhåll och personal för respektive fartygstyp ges i tabell 7.5. Kostnader för avskrivningar, ränta, drift, underhåll och personal. Redovisade kostnader är för ett 50 meters fartyg och ett 70 Kostnader är de genomsnittliga kostnaderna för hela avskrivningsperioden (). följande antaganden gjorda: avskrivning: rak amortering, ränta: (lån i Riksgälden), inflation lön: , inflation drift och underhåll: , årslön: , dubbla besättningar: 12 personer (fartyg ) och 24 personer (fartyg 70 Fartygspriserna är uppskattade till för ett fartyg och för ett 70 meter långt fartyg (inköpskostnaderna är genomsnittskostnader i tabell 7.4). Fartyg för forskning och miljöundersökningar För att kunna jämföra dagens fartygskostnader med kostnaderna för de nya fartygen redovisas i tabell 7.6 kostnaden för drift, underhåll och personal , avskrivnings- och räntekostnaden samt totalkostnaden penningvärde. Tabell 7.6 Dygnskostnaderna för fartyg penningvärde I beräkningarna är följande antaganden gjorda: rak avskrivning, ränta: , årslön: , dubbla besättningar: 12 personer (fartyg ) och 24 personer (fartyg ), samt att fartygen används . Drifts, underhåll- och dygn (kronor) dygn (kronor) Användarna bör betala de löpande kostnaderna för fartygen. Det innebär att avgiften för att använda fartygen ska motsvara kostna- derna för drift, underhåll och personal. Om användaren även ska betala för avskrivnings- och räntekostnaderna ger det betydligt högre kostnader för användarna än vad de betalar . Det innebär att anslagen till dessa måste höjas. skulle dess- utom bli mycket sårbar av att ha en stor andel i rörliga intäkter. Om användandet av fartygen skulle minska skulle det kunna inne- bära att kostnaderna måste finansieras med medel avsatta för annan verksamhet inom eller att fartyg måste säljas. Det är dock viktigt att det finns en kostnad för att nyttja fartygen efter- som det fungerar som en reglerande faktor för nyttjandet. Det är även viktigt att olika verksamheter uppbär sina egna kostnader. och univer- sitets avsätter vardera för fartyg i utsjöområdena, avsätter . Vid och används fartygstiden i stor utsträckning till miljöövervakning, medan den vid universitets främst används för forskning. Det innebär att miljöövervakningen på ostkusten inte bär alla sina kostnader, utan att de centrumen kraftigt subventionerar den. Fartyg för forskning och miljöundersökningar miljöutredningen anser att miljöövervakningen bör bära sina kost- nader för fartyg. De medel som de centrumen förfogar över bör främst användas för att subventionera hyreskostnaden för forsknings- och undervisningsfartyg. Det kan vara motiverat att göra en översyn av ersättningsnivåerna för fartygstid när de nya fartygen väl är i drift. Det är dock viktigt att fortsatt bedriva ett nära samarbete mellan miljöövervakningen och forskning vilket sker vid och forskningscentra. Fartygstiden måste fördelas mellan nuvarande arbetsuppgifter och forsknings- och undersökningsverksamhet, samt mellan olika aktörer inom forsknings- och undersöknings- verksamheten. förslag är flexibelt eftersom det bygger på att flera fartyg införskaffas och dessa ska kunna användas för olika typer av verksamheter. Eftersom ett flertal aktö- rer kommer att vara inblandade krävs god framförhållning och pla- nering av verksamheten.