sou · GXB340 · 2009-04-16 00:00:00 — Certifiering ersätter ibland tidigare system för godkännande eller auktorisering av personer. Kraven som certifieringen görs mot kan vara formulerade i en nationell eller internationell standard, myndighetsföreskrifter eller i ett branschdokument. Möjligheten att bli certifierad måste vara öppen för alla och får alltså inte vara knuten t.ex. till medlemskap i en organisation. En certifiering under ackreditering innehåller alltid en examination av sökandens kompetens där examinationen kan innehålla såväl teoretiska som praktiska delar. Följande är exempel på yrkesområden där ackrediterad personcertifiering tillämpas. Kvalitetsansvariga och ventilationskontrollanter inom byggsektorn 3 är ett bolag som bildades och som ägs gemensamt av stat och näringsliv genom , och Kommuner och Landsting. Ägarna har gett i uppdrag att administrera tre frivilliga system – EMAS, EPD och Upphandlingskriterier (tidigare EKU). Energiexperter för energideklarationer (se om energideklarationer nedan) Certifiering av kvalitets- och ledningssystem Certifiering av kvalitetsledningssystem utgår från de internationella standarderna i ISO 9000-serien och då speciellt ISO 9001. Huvudsyftet med ett kvalitetsledningssystem är att säkerställa att kundkrav kan uppfyllas. Kvalitetsledningssystem tillämpas inom såväl tillverkande företag som tjänsteföretag och offentlig verksamhet, exempelvis sjukvård. Inom vissa branscher har tolkningsdokument till ISO 9001 tagits fram och införts som kundkrav. ISO 9001 utkom i sin första utgåva , och den standarden hade utvecklats från brittiska standarder med sitt ursprung bl.a. från försvarsindustrin. Standarden beskriver i ett tjugotal avsnitt hur verksamheten ska styras för att säkerställa att kundkraven uppfylls med avseende på produkter. Kvalitetssystemen bygger på principen planera – göra – kontrollera – åtgärda. ISO-standarder revideras med jämna intervaller, normalt . Den nuvarande versionen av ISO 9001 publicerades och benämns därmed ISO 9001:2008. Inom företagshälsovårdsbranschen har det utvecklats en särskild certifieringsordning inom ramen för ISO 90014. Kravdokumentet är Krav på Ledningssystem för kvalitet inom svensk företagshälsovård (FHV-Kravdokument). Dokumentet består av tre delar, en kravdel anpassad utifrån standarden ISO 9001, definitionen av företagshälsovård samt Etiska riktlinjer för företagshälsovården. De yrkesetiska reglerna för branschens olika medarbetare samt 4 Se vidare på Föreningen Svensk Företagshälsovårds webbplats . ICOH:s (International Commission on Occupational Health) etikregler har varit vägledande i arbetet med de etiska riktlinjerna. Merparten av de svenska företagshälsovårdsenheterna (finns totalt cirka 600 FHV-enheter med cirka 5 000 personer anställda) är certifierade enligt ISO 9001 och med stöd av FHV-Kravdokument. Kravdokumentet är under revidering med hänsyn till företagshälsovårdens nya roll. Det nya dokumentet beräknas vara klart . Certifiering av miljöledningssystem sker mot standarden ISO 14001 och har strukturmässigt stora likheter med certifiering av kvalitetsledningssystem enligt ISO 9001. Utgångspunkten är att företaget formulerar sina mål utifrån en analys av sin miljöpåverkan. Denna certifiering kan kombineras med en registrering enligt EMAS (se nedan). Kraven på certifieringsorgan för kvalitets- och miljöledningssystem är likartade när det gäller organisation och arbetssätt, men kraven på kompetens skiljer sig åt. EMAS (EcoManagement and Audit Scheme), är EU:s system för frivillig miljöstyrning och miljörevision. Systemet använder standarden ISO 14001 vad avser kraven på ledningssystem, men innebär bl.a. också att företaget ska publicera en offentlig miljöredovisning, som ska granskas av en ackrediterad miljökontrollant. Denne är alltså att se som ett certifieringsorgan på det här området. är huvudman för systemet i . som deltar i femåriga program för energieffektivisering (PFE) inom industrin5 kan få befrielse från energiskatten på el i enlighet med bestämmelser i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett av villkoren är att företa- 5 Se lag (2004:1196) om program för energieffektivisering. gen har ett certifierat energiledningssystem enligt standarden SS 62 77 50. Certifiering av ledningssystem för informationssäkerhet Certifiering av ledningssystem för informationssäkerhet sker mot standarden ISO/IEC 27001. Standarden tillämpas framför allt av organisationer som hanterar stora mängder känslig och värdefull information. Certifiering av ledningssystem för livsmedelssäkerhet Certifiering av ledningssystem för livsmedelssäkerhet görs enligt standarden ISO 22000. Systemet innehåller konventionella krav på ett kvalitetssystem, men har kompletterats med mera konkreta aspekter att ta hänsyn till ur livsmedelssynpunkt. Systemet är relativt nytt och den första ackrediteringen utfärdades . Standarden kombineras ofta med produkt- och processcertifiering enligt andra system. Certifiering av ledningssystem för kvalitet vad avser medicintekniska produkter Certifiering av ledningssystem för kvalitet i tillverkningen av medicintekniska produkter som omfattas av EU-direktivet om medicintekniska produkter6 görs enligt standarden EN ISO 13485. Systemet innehåller konventionella krav på ett kvalitetssystem men har kompletterats med mera konkreta aspekter att ta hänsyn till ur medicinteknisk synpunkt, såsom spårbarhet för produkterna, hygien och säkerhet. Inom ramen för certifiering av kvalitetsledningssystem och/eller produkt/processcertifiering ligger även certifiering av svetsprocesser. Kraven finns beskrivna i standarden EN ISO 3834 och kan 6 Rådets direktiv /42 av om medicintekniska produkter(EGT L 169, , s. 1–43). exempelvis användas vid specifikation på svetsning i avtal, för att etablera och underhålla kvalitetskrav på svetsning i tillverkningsprocesser samt vid bedömning av styrningen av svetsprocesser. Certifiering av ledningssystem för arbetsmiljö Certifiering av ledningssystem för arbetsmiljö görs i mot föreskrifter (AFS 2001:1) Systematiskt arbetsmiljöarbete och/eller mot det internationella kravdokumentet OHSAS 180017. Ledningssystem kombineras ofta med kvalitets- och/eller miljöledningssystem. Uppbyggnaden av systemet och certifieringen görs i samverkan med de fackliga representanterna. ska den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad se till att det finns en energideklaration för byggnaden8. Vidare ska från samma tidpunkt den som äger en byggnad som upplåts med nyttjanderätt eller vissa angivna specialbyggnader se till att det för byggnaden alltid finns en energideklaration som inte är äldre än . Vidare gäller att när en byggnad eller en andel i en byggnad (vilket även gäller egna hem) säljs, skall den som äger byggnaden se till att det för byggnaden finns en energideklaration som vid försäljningstidpunkten inte är äldre än . Vissa undantag finns från skyldigheten att se till att det finns en energideklaration. I en energideklaration skall det framför allt anges uppgifter om byggnadens energiprestanda och om dessa prestanda kan förbättras med beaktande av en god inomhusmiljö. Om så är fallet tas det fram rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda. Referensvärden samt uppgifter om funktionskontroll av ventilationssystem och om radonmätning ska också ingå. 7OSHAS 18001 finns i två versioner OSHAS 18001:1999 (slutar att gälla ) och OSHAS 18001:2007. 8Lag om energideklaration (2006:985), förordning om energideklaration (2006:1592) samt föreskrifter och allmänna råd om energideklaration för byggnader (BFS 2007:4, BED 1)och föreskrifter och allmänna råd för certifiering av energiexpert (2007:5 CEX 1). Energideklarationen ska upprättas av en oberoende expert. En oberoende expert som utses för att upprätta en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll ska ha särskild sakkunskap om energianvändning och inomhusmiljö i byggnader. Expertens oberoende och sakkunskap ska kunna styrkas genom a)experten, eller den som experten är anställd hos eller anlitad av, är ackrediterad som kontrollorgan enligt 14 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll, och b)kontrollorganet, i fråga om det arbete som experten utför, har minst en person i arbetsledande ställning som certifierats för uppgiften av ett ackrediterat certifieringsorgan, eller genom att experten uppfyller de krav på oberoende och sakkunskap som enligt bestämmelser i ett annat land inom EU eller i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet tillämpas för motsvarande experter i det landet. Kraven som ställs för att bli ackrediterad är att företaget har rätt teknisk kompetens, har upprättat en kvalitetsmanual och är identifierbart hos . Den tekniska kompetensen ska vara säkerställd genom att minst en person i företaget är certifierad av ett ackrediterat personcertifieringsorgan9. De som ska upprätta deklarationerna är alltså ackrediterade kontrollorgan med certifierade experter. Bestämmelser om besiktningen finns i lagen, förordningen och föreskrifterna om energideklaration av byggnader. 9 I enlighet med föreskrifterna om certifiering av energiexpert(2007:5). Utdrag ur den danska arbetsmiljölagen Kapitel 13 – Arbejdstilsynet §72 a. Arbejdstilsynet gennemfører screeningsbesøg med henblik på at afklare, hvilke virksomheder, der har behov for tilsyn. §72 b. Beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler om, at Arbejdstilsynet ikke har til opgave at påse overholdelsen af regler, der udstedes i medfør af denne lov, når en tilsvarende forpligtelse er dækket af en kollektiv overenskomst, hvor aftaleparterne er landsdækkende organisationer eller Kommune, Kommune eller Hovedstadens Sygehusfællesskab på den ene side og en landsdækkende lønmodtagerorganisation på den anden side. Arbejdsgiveren skal dokumentere, at en tilsvarende forpligtelse er dækket af en kollektiv overenskomst, jf. 1 har Arbejdstilsynet til opgave at påse overholdelsen af reglerne, hvis den faglige aftalepart ikke agter at iværksætte fagretlig behandling for overtrædelse af forpligtelser, som er dækket af en kollektiv overenskomst, jf. 1 har Arbejdstilsynet til opgave at påse overholdelsen af reglerne i forhold til ansatte, som ikke er dækket af en kollektiv overenskomst. 1–4 gælder ikke for aftaler indgået i henhold til § 8, stk. 4, § 17 c og § 55. Arbejdstilsynet kan påbyde, at forhold, der strider mod loven eller mod regler eller afgørelser i medfør af loven, i orden straks eller inden en frist. Skønner Arbejdstilsynet det nødvendigt for at afværge en overhængende, betydelig fare for de ansattes eller andres sikkerhed eller sundhed, kan det påbyde, at faren straks imødegås, herunder 1.at de tilstedeværende øjeblikkeligt fjerner sig fra farezonen, 2.at brugen af en maskine, en maskindel, en beholder, en præfabrikeret konstruktion, et apparat, et redskab, et andet teknisk hjælpemiddel eller et stof eller et materiale standses, eller 3.at arbejde i øvrigt standses. Direktøren for Arbejdstilsynet kan påbyde, at den, der har leveret eller markedsført et teknisk hjælpemiddel, et personligt værnemiddel eller et stof eller materiale, som anvendt i overensstemmelse med dets bestemmelse alligevel viser sig at frembyde fare for sikkerhed eller sundhed, træffer de nødvendige foranstaltninger til afværgelse heraf. Det kan herunder påbydes, 1.at levering eller markedsføring standses, 2.at de pågældende tekniske hjælpemidler, personlige værnemidler eller stoffer eller materialer tilbagekaldes fra markedet. §77 a. Beskæftigelsesministeren fastsætter regler om, at Arbejdstilsynet kan påbyde arbejdsgiveren at indhente bistand fra en autoriseret arbejdsmiljørådgiver, herunder i en nærmere bestemt periode, samt om rådgivningspåbuddets indhold, omfang og varighed og de nærmere vilkår herfor, herunder om arbejdsgivers pligter. § 78 a. Beskæftigelsesministeren fastsætter nærmere regler om offentliggørelse og derved synliggørelse af den enkelte virksomheds arbejdsmiljø på grundlag af afgørelser, som Arbejdstilsynet har truffet i forbindelse med tilsynsbesøg på virksomheden. Beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler om, på hvilken måde og i hvilken form den enkelte virksomheds arbejdsmiljø ved navns nævnelse skal gøres tilgængeligt for offentligheden, herunder at offentliggørelsen skal ske i elektronisk form. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. En ny modell för arbetsmiljötillsyn.