sou · GXB362 · 2009-06-26 00:00:00 — givare, ska ombudet respektive stället för försäkringsgivaren. stället för försäkringsgivaren. (1994:1776) om skatt på energi (1994:1776) om skatt på energi, eller lagen (1984:409) om skatt lagen (1984:409) om skatt på på gödselmedel och som inte skall registreras enligt 3 kap. 1 § (2010:000) om skatt på fluor- första stycket 7 b eller f–h, skall kolväten och som inte ska redovisa skatten i en särskild registreras enligt 3 kap. 1 § första stycket 7 b, f–h eller m, ska redovisa skatten i en särskild tionen skall lämnas in senast fem För den som är skatt- tionen ska lämnas in senast fem skyldig enligt 11 kap. 5 § andra stycket lagen om skatt på energi För den som är skatt- skyldig enligt 11 kap. 5 § andra in senast efter dagen stycket lagen om skatt på energi för tillsynsmyndighetens beslut. ska dock deklarationen lämnas in senast efter dagen för Även den som är skattskyldig Även den som är skattskyldig enligt 16 § första stycket lagen enligt 16 § första stycket lagen om tobaksskatt, 15 § lagen om om tobaksskatt, 15 § lagen om alkoholskatt eller 4 kap. 9 § lagen alkoholskatt eller 4 kap. 9 § lagen om skatt på energi och som inte om skatt på energi och som inte företräds av en representant som företräds av en representant som är godkänd av skall är godkänd av ska redovisa skatten i en särskild redovisa skatten i en särskild tionen skall lämnas in senast vid tionen ska lämnas in senast vid den skattepliktiga händelsen. den skattepliktiga händelsen. Om den som är skattskyldig Om den som är skattskyldig enligt 9 § första stycket 5 enligt 9 § första stycket 5 4 Senaste lydelse 2006:591. tobaksskatt, 8 § första stycket 5 tobaksskatt, 8 § första stycket 5 4 kap. 1 § 5 lagen om skatt på 4 kap. 1 § 5 lagen om skatt på energi inte ställt säkerhet för energi inte ställt säkerhet för skattens betalning, skall deklara- skattens betalning, ska deklara- tionen i stället för vad som före- tionen i stället för vad som före- skrivs i första stycket lämnas skrivs i första stycket lämnas bestäms om den som är bestäms om den som är skattskyldig ska betala skatt eller eller få tillbaka skatt och skattens få tillbaka skatt och skattens Som beskattningsbeslut anses också 1.beslut om betalningsskyldighet enligt 12 kap. 2.omprövningsbeslut enligt 21 kap., 3.beslut i fråga om återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9–13 §§ mervärdesskattelagen (1994:200), 5.beslut om återbetalning av skatt enligt a) 24 eller 25 § lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, b) 8 § lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, c)29 eller 30 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt, eller d)28–30 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt, c)29 eller 30 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt, d)28–30 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt, eller e)11 § lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten, 6.beslut om återbetalning, kompensation eller nedsättning enligt 9 kap. 2, 3, 4, 5, 6, 8 a eller 9 §, 9 b § tredje stycket, 10 eller 11 §, 11 kap. 12 eller 13 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, 7.beslut om betalningsskyldighet för särskild inkomstskatt enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, och 5 Senaste lydelse 2006:1509. om betalningsskyldighet enligt 12 kap. 7 c §, om företrädaren har fullföljt en överenskommelse på överenskommet sätt inom rätt tid. får besluta om skatterevision för att kontrollera 1.att deklarations- och annan uppgiftsskyldighet fullgjorts riktigt och fullständigt, 2.att förutsättningar finns att fullgöra uppgiftsskyldighet som kan antas uppkomma, 3. skatteupplag enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt eller lagen (1994:1776) om skatt på 4. att den 4. att den eller nedsättning av punktskatt i eller nedsättning av punktskatt i fall som avses i 1 kap. 4 § tredje fall som avses i 1 kap. 4 § tredje stycket 9 har lämnat riktiga och stycket 8 har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter, eller fullständiga uppgifter, eller 5. att den 5. att den återbetalning av punktskatt i fall återbetalning av punktskatt i fall som avses i 1 kap. 4 § tredje som avses i 1 kap. 4 § tredje stycket 8 har lämnat riktiga och stycket 7 har lämnat riktiga och får besluta om skatterevision också för att inhämta uppgifter av betydelse för kontroll enligt första stycket 1–4 av någon annan än den som revideras. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2003:664. förordning (2010:000) om premie för fluorkolväten som lämnas för destruktion Härigenom föreskrivs följande. 1 § Syftet med denna förordning är att minska utsläppen av fluorkolväten (HFC). 2 § prövar frågor om destruktionspremie enligt denna förordning. Innebörden av vissa uttryck 3 § I denna förordning förstås med destruktion: sådan behandling som inte leder till materialåtervinning eller återanvändning, destruktionsintyg: intyg som visar att fluorkolväten har omhändertagits för destruktion och som utfärdats av för ändamålet godkänd destruktionsanläggning och analysbevis: resultat från analys som visar typer och i förekommande fall blandningsförhållanden av fluorkolväten som omhändertagits för destruktion utfärdat av ackrediterat laboratorium. 4 § Till den som lämnat fluorkolväten för destruktion ska destruktionspremie betalas ut. Destruktionspremie betalas inte ut för andra fluorkolväten än de som räknas upp i 4 § första stycket lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten. Storleken på destruktionspremien ska motsvara de för omhändertagandet gällande skattebeloppen på fluorkolväten enligt 4 § lagen (2010:000) om skatt på fluorkolväten. Om fluorkolväten ingår i en blandning ska destruktionspremien beräknas särskilt för vart och ett av de ingående fluorkolvätena. Om det inte kan fastställas vilken typ av fluorkolväte det är fråga om, eller om blandningsförhållandet inte kan fastställas utgår inte någon destruktionspremie. 5 § Ansökan om destruktionspremie ska ges in till och ska innehålla 1.uppgifter om mängder och typer av fluorkolväten som lämnats till destruktion, 2.destruktionsintyg från för ändamålet godkänd destruktionsanläggning, och 6 § För att destruktionspremie ska utgå ska den lämnade mängden fluorkolväten hållas tillgänglig för kontroll efter det att ansökan om destruktionspremie inkommit till . 7 § får meddela föreskrifter om 1.hur premien ska betalas ut, och 2.de närmare uppgifter en ansökan enligt 5 § ska innehålla för att förutsättningar för utbetalning av destruktionspremie ska föreligga. 8 § beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . Utredningens uppgift är enligt kommittédirektiven (dir. 2008:134) att utreda om en skatt på fluorerade växthusgaser (F-gaser) bör införas. Utredningen ska ta sin grund i Klimatberedningens förslag om en skatt på F-gaser, men förutsättningslöst utreda om en skatt är det mest lämpliga styrmedlet för att minska utsläppen av de aktuella växthusgaserna och, om så är fallet, lämna förslag på hur en sådan skatt ska utformas. I arbetet ska bland annat följande beaktas: vilka F-gaser som bör omfattas av skatten, vilka varugrupper och företag som berörs, vilka som bör vara skattskyldiga, konsekvenser för berörda företag, om statligt stöd, effekterna på marknaden för de produkter där F-gaser ingår, det EG-rättsliga arbetet med inriktning på att minska utsläppen av F-gaser och möjligheterna att åstadkomma motsvarande nationella utsläppsminskning genom ökad harmoniserad EG-reglering på området. Därutöver ska den lagtekniska utformningen innebära så låga kostnader som möjligt för företagen. 1.2Hur arbetet har bedrivits Utredningsarbetet har bedrivits i form av en enmansutredning, vilket innebär att det är utredaren själv som är ansvarig för förslagen. Utredningsarbetet har emellertid skett i nära och konstruktivt samarbete med experterna, som representerar berörda departement, myndigheter och branschorganisationer. Utredningsarbetet har bedrivits på sedvanligt vis, varvid utredningen i sin helhet har haft nio sammanträden. Under arbetets gång har utredningen haft kontakt med olika berörda parter. Utredningen har träffat; Svensk Dagligvaruhandel, Kyl & värmepumpföretagen, , , BILSweden, , , , , och . Därutöver har utredningen gjort studiebesök vid Jackon AB:s produktionsanläggning i och Husqvarna AB:s gjuteri i . Utredningen har vidare varit på studiebesök i och och då haft möte med Statens föroreningstillsyn och Tull- och avgiftsdirektoratet () samt med Miljöstyrelsen och (). Utredningen har även besökt ABB:s brytartillverkning och dess högeffektlaboratorium i . Utredningen har vidare haft kontakter med olika statliga verk samt med ett flertal företag och institutioner. Avslutningsvis har utredningen sammanträffat med . I syfte att närmare undersöka konsekvenserna av en eventuell skatt har utredningen uppdragit åt konsultföretaget att beräkna hur utsläppen av F-gaser skulle kunna påverkas. Förutsättningen för beräkningarna har som huvudspår varit en skatt om per kg koldioxidekvivalenter, dvs. i nivå med den reducerade koldioxidskatten för den industri som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (dvs. av den generella nivån, som 2009 är per kg koldioxid). Utöver huvudspåret har även diskussioner om effekter vid skattesnivåerna respektive per kg koldioxidekvivalenter förts. IVL:s uppdrag har redovisats i rapporten på fluorerade växthusgaser – beräknad påverkan på emissioner (se bilaga 2). Ett flertal framställningar har kommit in till utredningen med synpunkter dels på om en skatt på F-gaser är det lämpligaste styrmedlet för att minska utsläppen av F-gaser, dels med synpunkter på utformningen av en eventuell sådan skatt. Utredningen har tagit del av framställningarna och vägt in synpunkterna tillsammans med Framställningarna får anses besvarande med detta betänkande. I betänkandet redovisar utredningen sin bedömning att det är lämpligt att införa en skatt på F-gaser. Utredningen lämnar också förslag på hur skatten bör utformas. Utredningen har därtill funnit att skatten bör kompletteras med en destruktionspremie för de F-gaser som omfattas av skatten och lämnar därför också förslag på hur en förordning om en sådan destruktionspremie bör utformas. Därutöver redogör utredningen för de övergripande konsekvenserna av sina förslag. – F-gaser i ett miljöpolitiskt sammanhang 2.1Varför är F-gaser ett miljöproblem? Till de fluorerade växthusgaserna, eller de så kallade F-gaserna, hör fluorkolväten eller HFC-föreningar, perfluorkarboner eller PFC- föreningar och svavelhexafluorid (SF6). F-gaserna härstammar enbart från mänsklig verksamhet, de har inga naturliga utsläppskällor. Problemet med F-gaserna är inte användningen i sig utan problemet uppstår när dessa gaser släpps ut. I samband med klimatfrågor talar man ofta om GWP-faktorn, Global , för en växthusgas. GWP-faktorn anger hur mycket ett kilo av växthusgasen påverkar klimatet i jämförelse med ett kilo koldioxid. På grund av att växthusgaserna har olika livslängd i atmosfären skiljer sig faktorn åt beroende på vilket tidsperspektiv man utgår från. Vanligtvis används ett hundraårsperspektiv, GWP100. För jämförelsens skull kan nämnas att GWP-faktorn för koldioxid är ett (1) medan F-gasernas GWP-faktorer varierar mellan 120 och 22 200, se tabell 2.1. Det är därför intressant att titta närmare på F-gasernas bidrag till de samlade utsläppen av växthusgaser samt om och hur dessa utsläpp kan minska. De totala utsläppen av F-gaser i har ökat från koldioxidekvivalenter 1990 till koldioxidekvivalenter 2007. Utsläppen av HFC har ökat kraftigt, i huvudsak till följd av att HFC ersatt ozonskiktsnedbrytande ämnen exempelvis CFC och HCFC som köldmedium och som drivgas. har PFC-utsläppen minskat något medan utsläppen av SF6 har ökat. Beskrivning av problemet – F-gaser i ett miljöpolitiskt sammanhang Enligt de reviderade uppgifter som tagits fram av utredningen beräknas utsläppen av F-gaser i att ha minskat till koldioxidekvivalenter utan en skatt på F- gaser. Detta bland annat genom de EU-regleringar som trätt i kraft. F-gasutsläppen utgjorde något av samlade utsläpp av växthusgaser, vilket framgår av figuren nedan. .bearbetning egen och IVL i mätt användningsområde på fördelat utsläpp totala av gas-F Andel gaser-F % 80 1, -användnings Övriga % 5,51 områden % 33,12 AC Mobil % 28,49 kyl/frys/AC Stationära SOU 2009:62 Beskrivning av problemet – F-gaser i ett miljöpolitiskt sammanhang Den vanligaste förekommande i är HFC- 134a, som används inom de flesta applikationsområden, vanligtvis som köldmedium. HFC används även vid tillverkning av isoleringsmaterial, som brandsläckningsmedel och som drivgas i bland annat astmainhalatorer. GWP-faktorn för olika HFC varierar mellan 120 och 12 000 och uppehållstiden i atmosfären varierar . PFC används inte längre i . Däremot bildas PFC vid tillverkning av aluminium. Utsläppen från aluminiumtillverkningen har varit så stora att de utgjort den enskilt största typen av utsläpp av F-gaser. PFC-föreningar har GWP-faktorer mellan 5 700 och 11 900 och atmosfäriska uppehållstider mellan 2 000 och 50 . SF6 är en mycket kraftig växthusgas med en GWP-faktor om 22 200 och en atmosfärisk uppehållstid om 3 . Gasens största användningsområde i är som isolerande gas i högspänningsanläggningar och som skyddsgas vid gjutning av magnesium. Med hänsyn till F-gasernas klimatpåverkande effekt är de alltså ett miljöproblem. I normalt förekommande koncentrationer medför de inte några risker för människors hälsa eller för närmiljön. GWP för fluorerade växthusgaser som förekommer i Källa: IVL:s rapport, tabell 1, se bilaga 2, och GWP-faktorer från bilaga I till och Rådets förordning nr 842/2006 av om vissa fluorerade växthusgaser (EUT L 161, 14.06.2006 s. 1). Beskrivning av problemet – F-gaser i ett miljöpolitiskt sammanhang 2.2Sveriges åtaganden på miljöområdet – Kyotoprotokollet Genom Kyotoprotokollet har industriländerna åtagit sig att minska sina utsläpp av växthusgaserna koldioxid, metan, dikväveoxid, HFC, PFC och SF6 med som ett genomsnitt under den första så kallade åtagandeperioden –2012 jämfört med nivå. Medlemsländerna i EU har som grupp åtagit sig att minska sina utsläpp . Denna minskning har fördelats genom en så kallad bördefördelning1 som innebär att vissa länder åtar sig att göra större minskningar, medan andra länder inte behöver minska sina utsläpp alls. ska enligt beslutet om bördefördelning begränsa sina utsläpp så att nettoutsläppen tillåts öka med högst jämfört med nivå. 2.3Sveriges miljökvalitetsmål – begränsad klimatpåverkan Det övergripande målet2 för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Som ett led i det arbetet har fastställt miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan vilket innebär följande: Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ansvar för att det globala målet kan uppnås (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Miljökvalitetsmålet har kompletterats med ett delmål som fastställdes då antog propositionen Nationell klimatpolitik i global samverkan (prop. 2005/06:172). Delmålet innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser, 1Kommissionens beslut (EG/2006/944) av om fastställande av de respektive utsläppsnivåer som tilldelats gemenskapen och var och en av dess medlemsstater enligt Kyotoprotokollet i enlighet med rådets beslut /358/EG (EUT L 358, 16.12.2006, s. 87). 2En utredning med uppgift att göra en översyn av miljömålssystemet är tillsatt, dir. 2008:95. Beskrivning av problemet – F-gaser i ett miljöpolitiskt sammanhang 2008–2012, ska ligga på en nivå som är lägre än utsläppen . Utsläppen ska räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollet och IPCC:s3 definitioner. Delmålet ska uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. I samma proposition gjordes bedömningen att utsläppen 2020 bör vara lägre än utsläppen . Målet ska fortlöpande följas upp vid så kallade kontrollstationer minst med början . Dessutom kompletterades miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan med ett nytt långsiktigt mål om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med två grader över förindustriell nivå . Regeringen har härefter i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – klimat (prop. 2008/09:162) föreslagit att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan inte ska ändras, men väl att det ska kompletteras med ett temperaturmål ur vilket ett koncentrationsmål kan härledas. Temperaturmålet, som ska vara det övergripande målet, föreslås vara att den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till högst jämfört med den förindustriella nivån. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Koncentrationsmålet som härleds från temperaturmålet, föreslås vara att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på nivån högst 400 miljondelar koldioxidekvivalenter (ppmv koldioxidekvivalenter). Möjligheten att uppfylla miljökvalitetsmålet är enligt regeringen till helt avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder. Som nationellt mål till 2020 föreslår regeringen att utsläppen för för bör vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara koldioxidekvivalenter lägre för den icke handlande sektorn i förhållande till nivå. Av den minskningen beräknar regeringen att koldioxidekvivalenter ska uppnås med så kallade utvecklade ekonomiska styrmedel. För de verksamheter som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter bestäms ambitionen för minskningen av utsläppen gemensamt på EU-nivån inom ramen för handelssystemets regler. 3 Intergovernmental Panel on Climate Change (FN:s klimatpanel). Beskrivning av problemet – F-gaser i ett miljöpolitiskt sammanhang 2.4Klimatberedningens förslag om skatt på F-gaser Klimatberedningens uppdrag4 var i huvuddrag att genomföra en övergripande översyn av den svenska klimatpolitiken som underlag för kontrollstation 2008, den första så kallade kontrollstationen i syfte att följa upp miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, se avsnitt 2.3. Beredningen lämnade i betänkandet Svensk klimatpolitik5 bland annat förslag till mål för klimatpolitiken på kort, medellång och lång sikt samt en handlingsplan för att uppnå målet till 2020. I handlingsplanen bör enligt Klimatberedningen ingå en miljöskatt på F-gaser. Skattesatsen skulle enligt Klimatberedningens förslag sättas på samma nivå som koldioxidskatten för den industri som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Klimatberedningen anförde vidare följande. I industrisektorn inräknas utsläpp av F-gaser. Utsläppen orsakas dock till övervägande del av användningen av köldmedia i kyl-, frys- och klimatanläggningar samt värmepumpar i alla delar av samhället. Dessa utsläpp uppskattas minska från dagens nivå på koldioxidekvivalenter till drygt koldioxidekvivalenter 2020 på grund av att gemensamma EU-regler nu har införts. och har analyserat konsekvenserna6 av att införa ett kompletterande styrmedel på området i form av en skatt på F-gaser. Myndigheterna föreslår att en sådan skatt införs på en nivå som motsvarar den svenska koldioxidskatten för tillverkningsindustrin (per kg koldioxid 2008). En motsvarande skatt finns införd i och . Om skatten införs kan de årliga utsläppen enligt myndigheternas analys reduceras med ytterligare koldioxidekvivalenter till 2020. 2.5Skatt på F-gaser som ett medel för att minska utsläppen av växthusgaser Det övergripande målet och syftet med en skatt på F-gaser är att minska utsläppen av F-gaser. Skatten ska således vara ett verktyg för att nå de åtaganden har internationellt avseende växthusgaser och de mål satt nationellt. Det är utredningens uppdrag att förutsättningslöst bedöma om en skatt på F-gaser är 4Kommittédirektiv 2007:59 och 2007:179. 6Energimyndigheten och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /2008. Beskrivning av problemet – F-gaser i ett miljöpolitiskt sammanhang lämplig att införa med hänsyn till de effekter och konsekvenser en sådan kan förväntas få. Figurerna nedan visar förhållandena mellan utsläppen i koldioxidekvivalenter av de olika F-gaserna och utan skatt. Figur 2.2 F-gasutsläpp, mätt i koldioxidekvivalenter, Figur 2.3 Prognostiserade F-gasutsläpp, mätt i koldioxidekvivalenter, 2020 utan skatt Källa båda figurerna: IVL:s rapport på fluorerade växthusgaser – beräknad påverkan på emissioner , . De totala F-gasutsläppen prognostiseras minska med koldioxidekvivalenter –2020 främst till följd av EU-regleringar. Av figurerna ovan framgår att det med befintliga styrmedel framförallt är HFC som kommer att stå för utsläppen av F-gaser i . 3Principiella överväganden och sammanfattande förslag Utredningens överväganden och förslag: Utredningen föreslår att fluorkolväten (HFC) skattebeläggs. Skatten ska tas ut på samtliga HFC-föreningar och för samtliga användningsområden. Skatten bör tas ut med per kg koldioxidekvivalenter, vilket medför att skatten beräknas utifrån respektive GWP-faktor. Återbetalning av skatt ska ske för HFC som förs ut ur landet. Skatt som styrmedel och dess lämplighet – Utredningen anser att en skatt är ett lämpligt styrmedel för att minska utsläppen av F-gaser och att skatten ska omfatta HFC. HFC har många och breda användningsområden, det finns en utvecklingspotential för alternativ både avseende produkter och gaser, priskänsligheten varierar såväl mellan som inom användningsområden och de administrativa kostnaderna för skatten bedöms bli låga. Något annat styrmedel med samma effekt på utsläppen av F-gaser i förhållande till kostnaden, som går att förena med EG-rätten, har utredningen inte hittat. Sammantaget har utredningen således funnit att en skatt på HFC är det mest lämpliga styrmedlet för att minska utsläppen av F-gaser. Skattens utformning – valet av HFC – stod HFC för av utsläppen av F-gaser i och beräknas , om inte en skatt införs, stå för , räknat i koldioxidekvivalenter. Utsläppen av PFC och SF6 har minskat och förväntas minska till följd av vidtagna åtgärder och andra styrmedel. Eftersom det finns andra styrmedel som effektivt styr utsläppen av PFC och SF6 föreslår utredningen att enbart HFC ska beskattas. Utsläppen av HFC härrör främst från dess användning som köldmedium i mobila och stationära kylanläggningar samt i värmepumpar. Principiella överväganden och sammanfattande förslag HCFC (ett ozonnedbrytande ämne) som köldmedium kommer att förbjudas kommer användningsområdet för HFC att utvidgas. Inom dessa områden finns det alternativa köldmedium. Enligt den beräkning som tagits fram av utredningen skulle en skatt på HFC minska utsläppen från kylområdet med koldioxidekvivalenter . Därutöver kan utsläppsminskningar om 0,011–0,förväntas inom övriga områden där HFC används. Osäkerheten i prognosen beror på i vilken omfattning XPS kommer att fortsätta produceras med HFC som drivgas. Dessa sammanlagt koldioxidekvivalenter kan, om de realiseras, utgöra ett bidrag till de koldioxidekvivalenter som regeringen (prop. 2008/09:162, s. 60) beräknar ska ingå i den reduktion av växthusgaser som uppnås med så kallade utvecklade ekonomiska styrmedel. Minskningen skulle delvis ske samt bestå, och förhoppningsvis fortsätta därefter. Den totala miljöeffekten är därför större än de beräknade koldioxidekvivalenterna. Den beräknade utsläppsminskningen baseras främst på minskade årliga läckage. Skulle skatten medföra att kylanläggningar med HFC byts ut (dvs.