sou · GWB377 · 2009-01-01 00:00:00 — Den sociala tillsynen innebär att kvaliteten kan bli föremål för granskning. Det är då viktigt att inte glömma bort att barns behov av frigörelse också kan vara olika stora liksom föräldrarnas möjligheter att möta det behovet. Vi vill framhålla att kommitténs förslag ska ses som en del av en större helhet för att säkerställa god kvalitet i personlig assistans och att i det sammanhanget särskilt beakta ett barnperspektiv. Kraven på kvalitet i assistansen kan därmed också bidra till utveckling när det gäller anhöriga som är personliga assistenter till barn och unga. Information om den enskildes rättigheter och skyldigheter vid personlig assistans Vi föreslog i vårt senaste delbetänkande (SOU 2007:73) att skulle få i uppdrag av regeringen att tillsammans med andra berörda myndigheter genomföra en samlad informa- tionsinsats till samtliga personer som är beviljade assistans- ersättning. Syftet skulle vara att tydliggöra den enskildes rättig- heter och skyldigheter, och att säkerställa att alla med assistans- ersättning känner till gällande regler inom området. Regeringen har tagit fasta på detta förslag. genomför, i samband med de ändringar av som träder i kraft , en sådan informationsinsats. Denna insats bör inte bli en engångsföreteelse. Med ett samlat statligt huvudmannaskap för personlig assistans kommer Försäkr- ingskassans ansvar för en sådan information att bli ännu viktigare. Det bör ingå i myndighetens uppdrag att aktivt och fortlöpande ge alla som beviljas personlig assistans information om deras rättig- heter och skyldigheter i samband med insatsen. Möjlighet att använda bostadsanpassningsbidrag för vissa åtgärder som rör personliga assistenters arbetsmiljö Vi föreslår att regeringen ser över om det är möjligt att vidga lagen om bostadsanpassningsbidrag något så att den också täcker in vissa åtgärder som rör assistenters arbetsmiljö. Det finns problem med att nuvarande bestämmelser om bostadsanpassningsbidrag inte täcker åtgärder som primärt riktar sig till personliga assistenter. Det handlar, som Hjälpmedelsinsti- tutet konstaterar, ofta om att kunna installera en enkel pentryenhet för assistenten för att denne på så sätt inte onödigtvis ska behöva nyttja familjens kök. Det kan också vara fråga om att dela av ett rum som gör att brukaren inte behöver dela rum med assistenten. Utgångspunkten bör också fortsättningsvis vara att det är för brukaren (och dennes familj eller motsvarande) som dessa anpass- ningar behöver göras. Att man förbättrar assistenternas arbetssituation kan ses som en förstärkning av den positiva effekt som en regeländring i alla händelser skulle få för brukaren. Generellt sett är antalet ärenden av denna typ ganska få. För att ge en uppfattning om omfattningen av och kostnaden för sådana åtgärder kan följande anges. Uppskattningsvis kan det röra sig om ett femtiotal ärenden i landet. Antalet ärenden bygger på en bedömning av att det är cirka 100 ärenden som rör assistansberättigade personer och att föreslagna åtgärder skulle kunna vara aktuella i hälften av dem. Kostnaden för installation av en pentryenhet är och ungefär densamma för en enkel mellanvägg. Kostnaderna för denna typ av åtgärder kan därför beräknas till cirka en till (totalkostnaden för bostadsanpassningsbidrag är i landet). Kostnaderna kommer sannolikt att bli högre eftersom många som tidigare fått bostads- anpassning kan behöva komplettera sin anpassning. Det schabloniserade timbeloppet har administrativa fördelar som även fortsättningsvis bör tas till vara. För assistans- reformens trovärdighet är det dock viktigt att timbeloppet schabloniseras så att det bidrar till en ändamålsenlig användning av assistansersättning. Marginaler som gör att betydande belopp kan användas till annat än kostnader för personlig assistans bör motverkas. Regeringen bör förändra konstruktionen av det schabloni- serade timbeloppet så att den delas upp i två delar. En del ska avse löne- och lönebikostnader och en del övriga kostnader. Den del av schablonen som avser löne- och lönebikostnader bör differentieras. Assistans som utförs på vardagar mellan –22.00 ska ersättas med ett belopp. Assistans som utförs ska ersättas med ett annat, högre belopp. Ett krav för att få den högre schablonen är att den personliga assistenten fått OB-ersättning. Denna del av scha- blonen bör räknas upp enligt dagens modell. Den del av schablonen som avser övriga kostnader bör räknas upp utifrån nettoprisindex, NPI, istället för som med hänvisning till löneutvecklingen inom området. Värdet av ersättningen för övriga kostnader bör dessutom justeras nedåt så att det i penningvärde likställs med ersättningen vid införandet av det schabloniserade timbeloppet . Kostnaden för vikarier i samband med ordinarie assistentens sjukdom bör vid fastställandet av det schabloniserade tim- beloppet räknas in i schablonen. Regeringen bör i sitt arbete med att fastställa det scha- bloniserade timbeloppet beakta effekterna av sitt förslag att sänka de sociala avgifterna för ungdomar och överväga om schablonbeloppet behöver anpassas i förhållande till detta. Assistansersättningen utgår till den assistans- berättigade med ett schabloniserat timbelopp. Schablonen fastställs av regeringen efter förslag från . Personlig assistans SOU 2008:77 är schablonen och beräknas för till . gäller vissa nya regler för hur assistansersättningen får användas. Om det finns särskilda skäl kan den assistansberättigade beviljas förhöjd ersättning. Den kan högst vara högre än schablonen. En ersättningsberättigad person som beviljats assist- ansersättning med förhöjt timbelopp ska redovisa samtliga kost- nader för assistansen i samband med slutavräkningen beräkning av förslagets på schablonen utgår från att schablonen används till följande kostnadsslag: löne- och lönebikostnader för assistenten Innan schablonen infördes ersattes administrationskostnader inklu- sive kostnader för arbetsledning och utbildning samt omkostnader för de personliga assistenterna vid resor, kultur- och nöjes- aktiviteter etc. med sammanlagt högst . De flesta assistansanordnare redovisade en genomsnittlig administra- tionsavgift på just 30 kronor.48 Tanken på en schabloniserad assistansersättning väcktes i (SOU 1995:126). Ett av skälen till införandet av schablon var att den skulle minska assistansanordnarnas behov av administration och den s.k. 30-kronan skulle därför kunna minskas avsevärt utan allvarliga konsekvenser för verksamheten. Den särskilda utredaren föreslog att den beräknade administra- tionskostnaden skulle motsvara drygt en procent av schablonen och att schablonen skulle vara priser. När schablonen infördes fastställdes den till . Vi har i ett tidigare delbetänkande föreslagit att av schablonen ska användas till löne- och lönebi- kostnader för de personliga assistenterna eller betalas tillbaka till (SOU 2005:100). Övriga skulle användas till assistentens omkostnader, kostnader för assistent- ernas utbildning och administrationskostnader. Vi föreslog inte i lag hur användningen av de skulle regleras men 48 enkätundersökning dag 21 (SOU 1995:126). menade att hela summan inte skulle kunna användas till administration. För den personliga assistans som beslutas enligt LSS finns ingen schabloniserad eller på annat sätt nationellt bestämd ersättning. 6.5.2Fastställande av det schabloniserade timbeloppet När lämnar förslag på schablonen är utgångs- punkten en beräknad timlön för en personlig assistent. Därefter lägger myndigheten på schabloniserade kostnader för OB-tillägg, semestertillägg, arbetsgivaravgift, avtalsavgifter och pensions- avgifter. När detta är gjort beräknas att denna kostnad ska motsvara av schablonen. Detta innebär att övriga kostnader räknas upp med samma procentsats som den del av schablonen som beräknas täcka lönekostnader. Kostnad för vikarier i samband med en assistents sjukdom ingår inte i beräkningen av assistansersättningen. Ersättning för löne- och lönebikostnader Cirka 85–av schablonen beräknas användas till löne- och lönebikostnader för assistenten. Med löne- och lönebikost- nader avses kostnader för grundlön, lagstadgade sociala avgifter, sjuklön, särskild löneskatt, semesterersättning, OB-tillägg, jour- och beredskapsersättning, övertids- och mertidsersättning, trakta- mente, semesterlön vid semesterlönegrundande frånvaro, försäkr- ingar enligt kollektivavtal eller liknande, ersättningar enligt förtro- endemannalagen (1974:358) och arbetsmiljölagen (1977:1160), uppsägningslön och lön vid permission samt övriga avtalsreglerade kostnader. Den lagstadgade sociala avgiften skiljer sig åt beroende på den anställdes ålder. betalar arbetsgivaren lägre social avgift för anställda och för de som är . Är den anställde betalar arbetsgivaren inte någon social avgift. Regeringen har föreslagit att de sociala avgifterna för unga ska sänkas ytterligare. Förslaget innebär att arbetsgivaren bara ska betala halv social avgift för anställda som är högst . Ersättning för utbildningskostnader för de personliga assistenterna Cirka 3–av schablonen beräknas gå till utbildnings- kostnader. Med utbildningskostnader för de personliga assistent- erna avses lön vid introduktion, handledning, utbildning, fort- och vidareutbildning och handledning, kostnader för lärare/föreläsare, lokalkostnad, kostnader för utbildning av administrativ personal och arbetsledare samt personalsamråd i form av assistenternas gemensamma träffar för genomgång och information. Brukarens/assistanssansanordnarens kostnad för utbildning av de personliga assistenterna beror dels på i vilken omfattning de personliga assistenterna och den administrativa personalen erbjuds personalutbildning. Förekomsten av personalsamråd kan också påverka brukarens/anordnarens kostnad för personalutbildning. Då även introduktion av ny personal anses vara utbildningskostnader påverkar personalomsättningen brukarens/anordnarens kostnad för utbildning. Cirka 1–av schablonen beräknas gå till assistenternas omkostnader Med assistansomkostnader avses resor, arbetskläder, inträdesavgifter och liknande kostnader för assistenten vid aktivi- teter tillsammans med den ersättningsberättigade. Brukarens/anordnarens assistansomkostnader styrs till stor del av i vilken omfattning brukaren deltar i aktiviteter/vistas utanför det egna hemmet. Cirka 5–av schablonen beräknas gå till administrations- kostnader. I begreppet administrationskostnader ingår lön för administrativ personal, reseersättning och traktamente till admin- istrativ personal, lokalkostnader, driftskostnader, inventarie- kostnader, revision, företagsförsäkringar, avgift till arbetsgivar- eller branschorganisation, personalvård och kostnader för rekry- tering. Att ersättningen för administrationskostnaden ingår i schablonen innebär att även ersättningen för administrationen räknas upp med samma procent som övrig ersättning. Detta leder till att det saknas incitament för den ersättningsberättigade eller assistansanordnaren att rationalisera sin verksamhet. Som redovisats ovan beräknas schablonen utifrån att den ska täcka vissa kostnader. är schablonen /timme. Det innebär att kostnaden för de olika områdena beräknas till följande: Tabell 6.8 Schablonens storlek uppdelat på olika poster –206,/tim 7,11–11,/tim 2,37–4,/tim 11,85–18,/tim Utveckling av ersättning för andra kostnader än löne- och lönebikostnader Som framgått så fick den assistansberättigade innan schablonen infördes använda högst till andra kostnader än löne- och lönebikostnader. Vid införandet av schablonen bakades denna ersättning in i schablonen, av vilken av scha- blonen skulle täcka sådana kostnader som tidigare täcktes av den så kallade 30-kronan. Schablonen infördes och fastställdes då till . Det innebär att den assistansberättigades kostnad för annat än löne- och lönebikostnader i praktiken kom att uppgå till , dvs. När beräknar förslaget till schabloniserat timbelopp är utgångspunkten att av schablonen ska gå till löne- och lönebikostnader. Vad som blir kvar efter detta framgår av nedanstående tabell. Personlig assistans SOU 2008:77 Kvar av schablonen efter beräknad löne- och lönebikostnad Om uppräckningen skett enligt NPI Källa: samt egna beräkningar utifrån underlag från . En avsikt med schablonen var att assistansanordnarnas administration skulle kunna minskas avsevärt utan allvarliga konsekvenser för verksamheten. Innan schablonen infördes fick assistansanordnaren alltså till andra kostnader än löne- och lönebikostnader. beräknades den assistans- berättigade ha kostnader på /timmen för motsvarande kostnader. Om man räknar om detta till 1997 års penningvärde motsvarar det /timmen.49 På de två webbplatserna och kan assistansanordnare själva lämna uppgifter om sin verksamhet.50 I dessa uppgifter kan assistansanordnare tala om vilket pris den har för administrera en persons personliga assistans. De kan också tala om vilken omkostnadsersättning som den assistansberättigade kan få hos dem. Den genomsnittliga kostnaden för administration och assistansomkostnader hos de företag som redovisat dessa uppgift är /timmen. Huruvida assistansomkostnaden är medräknad eller inte varierar dock. Ett flertal assistansanordnare har inget fastställt belopp för denna 49Utifrån Utvecklingen av nettoprisindex, NPI. 50www.personligassistans.com är ett forum för personliga assistenter. Assistanskoll är ett projekt som bedrivs av . kostnadspost utan de pengar som blir över efter lönekostnader och administrationskostnader kan användas till assistansomkostnader. Ett timbelopp som förenar administrativa fördelar med ändamålsenlig användning av assistansersättning Vi har i vårt första delbetänkande konstaterat att det scha- bloniserade timbeloppet har administrativa fördelar som även fortsättningsvis bör tas till vara (SOU 2005:100). konstaterar också i en rapport om assistansersättningens kostnads- utveckling att det schabloniserade timbeloppet haft en återhållande effekt på kostnadsutvecklingen.51 finns det frågetecken om tekniken för fastställande av schablonen inneburit en adekvat uppräkning av timbeloppet och om det bidragit till en ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. Att schablonisera kompensationen för OB-ersättning innebär att en assistansberättigad som inte har personlig assistans eller har personliga assistenter som inte har rätt till OB-ersättning får mer kvar av schablonersättningen efter det att assistenternas löne- och lönebikostnader är betalda än genomsnitts- brukaren. Som framgår av våra två tidigare delbetänkanden har det också kommit rapporter från flera olika håll om att medel som blir över från den schabloniserade timersättningen används till annat än kostnader som är nödvändiga för den personliga assistansen. För assistansreformens trovärdighet är det viktigt att det schabloniserade timbeloppet utformas så att det bättre motsvarar de verkliga kostnaderna för utförd personlig assistans. Marginaler som gör att betydande belopp kan användas till annat än kostnader för personlig assistans bör motverkas. Vi bedömer därför att det finns starka skäl för regeringen att ändra schablonbeloppets konstruktion och i vissa delar dess beräkningsgrunder. De förslag som vi lämnar i detta avsnitt bör bidra till att assistansersättningen styrs till de avsedda ändamålen och att den stabiliseras på en samhällsekonomiskt försvarbar nivå. Vi bedömer att de tillsammans leder till lika goda effekter som vårt tidigare förslag om att av timbeloppet skulle användas till 51 (2008), Kostnader för assistansersättningen (). de personliga assistenternas löne- och lönebikostnader. undviker vi genom de nya förslagen en del av de effekter av det tidigare förslaget som väckt diskussion och kritik, bl.a. den något statiska bindningen till en viss procentuell nivå. Ny modell för fastställande av schablon Vi föreslår att beräkningen av det schabloniserade timbeloppet bör förändras så att beloppet delas upp i två delar. En del ska avse löne- och lönebikostnader och en del övriga kostnader. På det sättet kan timbeloppet bättre anpassas efter kostnaderna för de personliga assistenternas löner och efter det övergripande samhällsintresset att styra assistansersättningen till rätt ändamål. Differentiering av den del som avser löne- och lönebikostnader Den del av schablonen som avser löne- och lönebikostnader bör differentieras. Assistans som utförs på vardagar mellan – 22.00 bör ersättas med ett belopp och assistans som utförs med ett annat, högre belopp. Ett krav för att den högre schablonen är att den personliga assistenten fått OB-ersättning . Denna del av schablonen bör även fortsätt- ningsvis räknas upp efter samma modell som , efter löne- utvecklingen inom området. I nästa avsnitt beskriver vi närmare den del av schablonbeloppet som bör differentieras. Det gäller hur denna del av beloppet bör konstrueras, vilka effekter som differentieringen förväntas få och hur ska kunna kontrollera om den personliga assistansen utförts på OB-tid. Förändrad ersättning för övriga kostnader Den del av schablonen som ska avse övriga kostnader bör inte preciseras närmare, men beräknas på ett sätt som återför nivån på dessa kostnader till vad som var tanken när det schabloniserade timbeloppet infördes. Som framgått har ersättningen för övriga kostnader än löne- och lönebikostnader kommit att vida överstiga NPI. Det beror på den nuvarande beräkningsmodellen och är inte en avsedd En anpassning av den del av schablonen som avser övriga kostnader till den ursprungliga kostnadsnivån innebär en sänkning med . För att mildra effekten av denna minskning föreslås att den genomförs . Det innebär att schablonen räknas upp med mindre än vad som prognostiseras . Därefter bör denna del av schablonen räknas upp utifrån nettoprisindex, NPI. Schabloniserad ersättning för kostnaden för vikarier i samband med ordinarie assistents sjukdom Kostnaden för vikarier i samband med ordinarie assistens sjukdom bör ingå i beräkningen av schablonen. Det är, enligt vår bedöm- ning, administrativt enklast och mest rättvist för assistans- anordnare att vikariekostnaderna ingår som en del av det schabloniserade timbeloppet. Kostnaden för vikarier i samband med ordinarie assistents sjukdom kan förväntas motsvara 0,7 pro- cent av lönekostnaden. Beräkningen bygger på att en arbetsgivare som har sammanlagda lönekostnader under 130 prisbasbelopp kan teckna en försäkring mot sjuklönekostnader genom . Kostnaden för denna försäkring är av den sammanlagda lönekostnaden. Assistansanordnare som har en sammanlagd lönesumma överstigande 130 prisbasbelopp kan inte teckna försäkring mot sjuklönekostnader. För dessa företagare antas istället sjuklönekostnaden motsvara 0,7 av lönekostnaden i genomsnitt. På detta sätt jämställs assistansanordnare med andra arbetsgivare. kan, efter ansökan, om det föreligger särskilda skäl besluta om ett högre belopp än det av regeringen fastställda. Detta belopp får dock inte överstiga det fastställda beloppet med . Vid beräkning av förhöjd ersättning ska utgå från beslutet om när assistansen bör utföras. Detta innebär att den förhöjda ersättningen inte kan överstiga vad den assistansberättigade skulle fått i assistans- ersättning utan förhöjd ersättning med . Ekonomiska effekter av förslagen Om samtliga tre förslagen genomförs skulle schablonen för det året fastställas enligt vad som framgår av tabell 6.10. Tabell 6.10 Schabloniserat timbelopp för om de tre redovisade förslagen genomförs Förslaget om en differentierad schablon beroende på när assist- ansen utförs beräknas innebära en minskad kostnad för assistansen med . Förslaget om att anpassa den beräknande ersättningen till andra kostnader än löne- och lönebikostnader till värde minskar den totala kostnaden för assistansersättningen med baserat på beräknat antal brukare och antal beviljade timmar vid början. Förslaget innebär att denna anpassning ska göras . Efter det att beräknade ersättningen är återställd till nivå beräknas den nya beräkningsmodellen minska kost- naden för assistansen med . Förslaget att schablonisera ersättningen för kostnader för vikarier i samband med ordinarie assistents sjukdom beräknas öka statens kostnad för assistansersättningen med . En ekonomisk reglering av detta belopp kommer att göras mellan staten och kommunerna eftersom det kommunala ansvaret för dessa kostnader tas bort. Finns det anledning att anpassa det schabloniserade timbeloppet efter nya regler för de sociala avgifterna för ungdomar? Utöver detta anser vi att regeringen, i sitt arbete med att fastställa det schabloniserade timbeloppet, bör beakta effekterna av det presenterade förslaget att sänka de sociala avgifterna för ungdomar och bedöma om dessa bör leda till någon anpassning av schablonbeloppet under de närmaste åren.52 Schablonen beräknas på den högsta sociala avgiften, vilket innebär att assistans- berättigade som har assistenter som fyller högst (är gränsen satt till ) eller är i viss mån överkompenseras med en sänkt arbetsgivaravgift. Brukarens/ assistansanordnarens kostnad för denna del styrs helt och hållet av vilken lön och andra förmåner den personliga assistenten har. Vi har gjort ett räkneexempel för att få en bild av hur scha- blonen skulle kunna anpassas efter den ändrade kostnadsbilden. Utgångspunkten är att schablonbeloppet räknas om för att motsvara en genomsnittlig åldersfördelning av personliga assist- enter , vilket innebär att andelen assistenter under antas vara . Resultatet visar att skillnaden mellan kostnaden och intäkten från schablonersättningen för en assistent under i så fall minskar i genomsnitt. Det innebär att kostnaderna för assistans- ersättningen minskar med . Vid en fortsatt beredning av frågan är det viktigt att regeringen tar hänsyn konsekvenser när det gäller syftet att ge fler ungdomar arbete och för anordnare med olika åldersfördelningar bland de personliga assistenterna. Dnr Fi 2008/3209. 6.5.4Differentierat timbelopp – konstruktion, effekter och kontrollmöjligheter Förslaget innebär att assistansersättningen ska differentieras utifrån när assistansen utförs. av veckans timmar infaller som skulle berättiga till den högre ersättningen (– 06.00 på vardagar samt ). En genomsnittlig assistansberättigad beräknas vara berättigad till knappt 108 timmars assistans . En del av dessa är dubbelassistans då flera assistenter arbetar för en assistansberättigad. Om man antar att tiden med dubbel assistans är förlagd på ett motsvarade sätt som övrig assistans innebär det att varje assistansberättigad har assistans cirka . Om den assistansberättigade har förlagt sin assistans lika över veckans innebär det att hon/han har assistans per helg. Då kvarstår till vardagarna. Om den assistansberättigade har förlagt assistansen i genomsnitt assistans fram till assistans enligt ovan har cirka av sin assistans på tid som i förslaget skulle berättiga till den högre ersättningen. Vi har undersökt hur stor andel av assistansen som utförs på vardagar mellan –22.00 hos ett antal assistansanordnare. Kartläggningen visar att mellan 50–av assistansen utförs . Skillnaden är relativt stor mellan de olika anordnarna. I viss mån påverkas detta av i vilken omfattning de assistansberättigade som valt anordnaren har rätt till andra insatser (daglig verksamhet och skola), tid för vilken assistansersättning enligt huvudregeln inte beviljas. De assistansanordnare som har många sådana brukare har en lägre andel assistans än andra anordnare. Nivån på de olika schablonerna I de flesta avtal utgår OB-ersättning , samt för all tid och storhelger. OB-ersättningen är förhållandevis låg på vardagarna. De flesta avtal reglerar OB-ersättningen i fasta krontal men om man räknar om OB-ersättningen till procent av en genomsnittlig lön enligt beräkning blir ersättningen enligt vad som framgår av tabell 6.11.53 Tabell 6.11 OB-ersättning i procent Källa: Försäkringkassan. Vi har räknat på ett förslag som innebär att ersättningen för tiden har en schabloniserad OB-ersättning på . Övrig tid har en schabloniserad OB-ersättning på . Detta innebär två olika nivåer för .