sou · GXB320 · 2009-03-02 00:00:00 — Om en entreprenör har behov av sådan betalningsplan belastas anbudet med ränta för tidiga utbetalningar vilket är till nackdel vid anbudsutvärderingen. Det har framkommit synpunkter om att upphandlingskompetens är ojämn. Ett exempel är en osäkerhet om hur tillämpar mjuka utvärderingskriterier vid upphandlingar. Man ställer sig frågor om det är en konsekvent hantering över landet och om har någon form av automatiskt försprång utifrån att som upphandlare och har god kunskap om varandra. har genom sin goda kunskap om och järnvägsanläggningen ett försprång när det gäller att kunna bedöma risker och för att träffa rätt i sina kalkyler som ligger till grund för anbuden. Det kan också innebära att har mindre behov av att försäkra sig mot risker. Det finns vidare en allmän känsla av att kan ha företräde när det gäller tillgång till vissa resurser, t.ex. maskiner och utbildningsplatser. Dessa frågor återkommer i kommande avsnitt. Man kan också tänka sig att det finns vissa konkurrensnackdelar för . Det kan handla om vissa administrativa funktioner som skulle kunna handlas upp till lägre kostnad utanför . I vissa situationer kan lagen om offentlig upphandling verka hämmande för . Så länge verksamheten ingår i myndigheten gäller självklart de gemensamma regler, förhållningssätt och beslutshierarkier som beslutas inom . Som aktiebolag får möjligheter att verka på samma villkor som andra aktörer på marknaden och kan anpassa administration, ledning och styrning efter sina egna behov. Möjligheterna att agera på marknader utanför nuvarande område ökar också, t.ex. när det gäller att etablera sig på utländska marknader. Finns några kvarvarande marknadshinder? Materialservice, som är en resultatenhet, försörjer den svenska järnvägsmarknaden med järnvägsspecifikt material till alla järnvägsanläggningar. Uppdraget är att säkerställa försörjning av järnvägsspecifikt material till lägsta möjliga totalkostnad. Upphandlingen av material görs av Leverans och det färdiga avtalet hanteras sedan av Materialservice som fungerar som en tredjepartslogistikoperatör. Antalet komponenter i sortiment har successivt minskat . är utbyggd och olyckligtvis har det i stora delar saknats standarder för material, komponenter och tekniska lösningar. Det har lett till att järnvägen är byggd med otaliga individuella lösningar inom och med ännu större variation på internationell nivå. karaktäriseras också av mycket lång livslängd vilket gör att utbytestakten i anläggningen är låg. Standardiseringsarbete bedrivs såväl inom som på EU- nivå. Vårt intryck är dock att det bör finnas potential för att intensifiera standardiseringsarbetet för att möjliggöra en totalt sett effektivare verksamhet En ökad grad av standardisering skulle möjliggöra mer standardiserade arbetsmetoder, lägre kostnader för lagerhållning och effektivare tillhandahållande av material. Det skulle också innebära att en ökad andel material kan tillhandahållas av flera olika leverantörerna och minska beroendet av Materialservice. Vidare kan möjligheten för entreprenörerna att välja materialleverantör skapa förutsättningar för mer effektiva flöden och kreativa lösningar som sammantaget skapar en mer kostnadseffektiv verksamhet. Vi bedömer att på lång sikt bör marknaden själv lösa materialförsörjningen utifrån givna standarder och funktionskrav. bör ta fram en strategi med tydliga mål och tidsplaner med denna inriktning med syfte att öka takten i standardiseringsarbetet och på så sätt bidra till effektivisering. bör vidare som upphandlare överväga om den finansiella hanteringen runt upphandlingarna är ändamålsenlig. Förekommer det onödiga transaktioner? Exempelvis har vi fått följande beskrivning: Finns några kvarvarande marknadshinder? 1.En entreprenör sluter avtal med som upphandlare 2.Det är obligatoriskt att använda material från Materialservice 3.Entreprenören köper material från Materialservice och får därmed en finansiell kostnad 5.Entreprenören får betalt av efter utfört arbete Vi ifrågasätter om det är nödvändigt med en penningtransaktion i ett sådant fall. Ett alternativ skulle kunna vara att tillhandahålla material och i stället sluta logistikavtal. Det finns erfarenhet som pekar på att om visst material tillhandahålls minskar volymen överbeställning, vilket skulle innebära möjlighet till kostnadsbesparingar. I upphandlingar ställs kompetenskrav på entreprenören. Järnvägsskolan, som är en resultatenhet inom , är i princip den enda utbildningsarrangören som tillhandahåller relevant utbildning . Järnvägsskolans huvuduppgift är att erbjuda den utbildning som järnvägssektorn behöver för sin kompetensutveckling och för att driva och utveckla sin verksamhet. Med järnvägens höga säkerhetskrav är det av stor vikt att personal i trafiksäkerhetstjänst har erforderliga kunskaper. För att säkerställa en hög kunskapsnivå ska alla grundutbildningar ha en utbildningsplan som är godkänd av Transportstyrelsen. Aktörerna på marknaden upplever det som besvärande att vara hänvisade till Järnvägsskolan för att kunna utbilda personal och det finns också signaler om att det kan vara svårt att få plats på nödvändiga utbildningar. Vi menar att kravställandet på utbildningar bör tydligare utvecklas mot att som upphandlare (och Leverans) ställer krav på sina entreprenörer som i sin tur efterfrågar utbildning och för dialog med utbildningsarrangörer. Det finns inga formella hinder för andra aktörer att etablera sig på marknaden och det finns redan sådana exempel. är det rimligt att pröva om Järnvägsskolan ska bedrivas i annan form, t.ex. som aktiebolag. Finns några kvarvarande marknadshinder? För att kunna utföra arbeten inom järnvägen behövs vissa specialmaskiner. I våra kontakter med olika aktörer har tillgången till sådana maskiner ibland lyfts som ett problem och eventuellt ett etableringshinder. Några har fört fram att ett alternativ skulle kunna vara att föra över arbetsmaskiner till ett särskilt bolag där alla aktörer kan nyttja dem på ett konkurrensneutralt sätt. Man kan jämföra med motsvarande lösning när det gäller entreprenörer inom vägsektorn. Andra signaler pekar på att det totalt sett finns gott om de flesta maskintyper. Vi menar att huvudinriktningen bör vara att marknaden själv ska ordna försörjningen av maskiner. Det kan dock finnas ett fåtal tunga maskiner där det mest effektiva för järnvägen som helhet bör vara att sådana initialt tillhandahålls den entreprenör som ska genomföra de uppdrag där maskinerna behövs. För att skapa förutsättningar för en bolagisering bör också arbetet fortsätta och fullföljas när det gäller att gå igenom ett antal verksamheter, resurser och funktioner som kan behöva flyttas från till andra delar av alternativt avvecklas för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar. Nedan följer några sådana exempel: Specialvagnar för att frakta långa räler Ett antal egenproducerade ritningar som behövs för att styra anläggningen En annan aspekt på skilda förutsättningar för respektive andra aktörer handlar om kultur och attityder. har marknadsfördelar i form av mycket god kunskap om järnvägsanläggningen, gedigen erfarenhet, stor Finns några kvarvarande marknadshinder? geografisk spridning och stordriftsfördelar. Nya aktörer kan däremot tänkas ha styrkor och fördelar i form av nyföretagaranda, mer kreativ organisation, koppling till internationell koncern och lägre overhead-kostnader. Alla sådana styrkor och fördelar är värdefulla och bör tas tillvara i den fortsatta utvecklingen och samspelet mellan som beställare och entreprenörerna. I detta kapitel har gjorts en genomgång av kvarvarande marknadshinder inom marknaden för drift, underhåll och investeringar på järnväg. Utifrån genomgången lämnar vi följande förslag: Marknaden bör få tydliga besked om den fortsatta bolagiseringsprocessen med definitiv genomförandeplan. Avkastningskraven på bör ses över och motsvara kraven på övriga aktörer, och garantera en uthållig finansiell nivå. Det finns vissa skillnader i ekonomiska förutsättningar mellan och övriga aktörer, t.ex. kraven på bankgaranti och behov av förskott. Sådana skillnader bör tas bort. Upphandlingskompetensen inom bör stärkas ytterligare. bör ta fram en strategi för standardiseringsarbetet med tydliga mål och tidsplaner och öka takten i arbetet. Dialogen om utbildning bör utvecklas mellan beställare, entreprenör och utbildningsarrangör. Ett fåtal tunga specialmaskiner bör i ett inledningsskede hållas tillgängliga för marknaden vid nyvunna entreprenader. bör fullfölja genomgången av verksamheter, resurser och funktioner som bör flyttas från inför bolagiseringen. 8Redogörelse för arbetet: kontakter, genomförda aktiviteter m.m. Utredningens inriktning har varit att arbeta utifrån ett öppet förhållningssätt och har verkat för att skapa konstruktiva dialoger. Mot bakgrund av den korta utredningstiden och andra pågående arbeten har vi i så stor utsträckning som möjligt nyttjat framtaget material och pågående processer. En stor del av arbetet har gått ut på att kontakta berörda aktörer för att lyssna, föra en konstruktiv dialog och identifiera möjliga åtgärder. En hearing gemomfördes där en öppen diskussion fördes och där olika aktörer/intressenter fick möjlighet att lyssna till varandra och delge varandra tankar och erfarenheter. Ordförande vid hearingen var och programmet hade följande uppläggning: 1.Introduktion där inledde och deltagarna hälsades välkomna. Utredningen och arbetets uppläggning presenterades. 2.Förberedda inlägg från några deltagande aktörer 3.Några frågeställningar från utredningen diskuterades i bikupor och därefter fördes en gemensam diskussion. Dagen summerades av . Redogörelse för arbetet: kontakter, genomförda aktiviteter m.m. Följande personer deltog vid hearingen : N 2008:08 Bolagisering BVA/VVK Utöver hearingen har möten genomförts med följande aktörer: -Enheten Expert och utveckling Redogörelse för arbetet: kontakter, genomförda aktiviteter m.m. N 2008:07 Bolagisering VVP N 2008:08 Bolagisering BVA/VVK Dessutom har tre avstämningsmöten med Infrastrukturenheten på genomförts. I slutskedet av arbetet har avstämning skett med en referensgrupp bestående av , Investering, , Näringslivets Transportråd, , Föreningen , , , , samt , Leverans. Betänkandet kommer att översättas till engelska för att möjliggöra dialog runt de frågor som berörs här även i internationella sammanhang. 9Förslagens förväntade positiva och negativa effekter samt risker I utredningen lämnas förslag avseende marknaden för drift, underhåll och investeringar samt upphandlingsverksamhet, kontakter med marknadens aktörer och eventuella kvarvarande marknadshinder. Sammantaget är vår bedömning att dessa åtgärder bidrar till tydligare roller och ansvar och möjliggör en effektivare verksamhet. Vi har föreslagit att bör satsa på att konsekvent och uthålligt följa upp utvecklingen på marknaden i övergripande och över tiden beständiga mått, t.ex. kostnad per tågspårsmil, antal anbud per upphandling och antal funktionsentreprenader. Även operativa uppföljningar såsom tillämpning av beslutade angreppssätt, graden av standardisering samt processläggning bör genomföras. Vidare bör fortsätta följa upp olika leverantörers marknadsandelar och systematiskt undersöka trovärdighet och acceptans hos leverantörerna. Samlat bör denna information användas i den aktiva dialogen med leverantörerna. När det gäller prisutvecklingen på marknaden finns viss osäkerhet. Som vi har berört i kapitel 7 har branschen en bristande lönsamhet. Möjligen finns då en risk för ökade priser. Vi menar dock att prisbilden är en aspekt på en marknad. En annan aspekt är marknadens möjligheter att effektivisera processer och hitta innovativa lösningar i samspelet och gränsytorna mellan beställare och leverantör. Erfarenheter från tidigare avregleringar och bolagiseringar visar att det finns avsevärda effektiviseringsvinster i dessa processer och för att göra en samlad bedömning bör man titta på hela kostnadsbilden. Man bör också definiera och mäta förbättringsbara gränsytor i samspelet mellan marknadens aktörer. Utredningen pekar på den förbättringspotential som kan frigöras inom andra verksamheter i , t.ex. inom materialförsörjningen. Förslagens förväntade positiva och negativa effekter samt risker Vår bedömning är att det finns avsevärda effektiviseringsmöjligheter som en indirekt effekt av bolagisering av . Vi menar nämligen att man inte principiellt kan förvänta sig fullt genomförande av möjliga effektiviseringar om man i samma organisation är kund, leverantör, styrelse och chef. Dynamiken uteblir då organisationsform och relationer blir komplicerade och därmed otydliga. Ett tydligt kund – leverantörsförhållande separerat från övriga relationer skapar sådana möjligheter. Frågan har ställts om är tillräckligt förberett för att kunna bolagiseras. Vår bedömning är att ett aktivt och kompetent förberedelsearbete bedrivs som har kommit långt. Det är dock inte möjligt att vara helt förberedd. Vissa frågor återstår att lösa i samband med en bolagisering och en del av dessa kommer att uppkomma först när det blir skarpt läge. Stor erfarenhet har vunnits i de processer som bedrivits inför bolagiseringen av respektive Projektering och . Denna erfarenhet bör vara mycket värdefull vid en bolagisering av . Att inte nu fullfölja en bolagisering riskerar att uppfattas negativt och innebär en viss riskexponering inom , t.ex. att nyckelpersoner lämnar verksamheten och att motivation och drivkrafter försvagas. 10Bedömning av förutsättningarna för bolagisering av Våra samlade intryck vid de möten och kontakter som genomförts inom ramen för utredningen är att det finns tydlig förväntan från marknaden om att bolagiseringen av ska genomföras . Aktörerna har en positiv syn på marknadens möjligheter och framtida utveckling. De leverantörer som vi har träffat ger ett starkt stöd för fortsatt konkurrensutsättning och bolagisering av . genomför ett systematiskt och professionellt förberedelsearbete inför en bolagiseringen och är väl förberedda för att ta nästa steg i processen. upphandlingsverksamhet agerar enligt vår bedömning utifrån nuvarande omständigheter på ett professionellt sätt. Ett systematiskt utvecklingsarbete bedrivs för att ytterligare effektivisera och utveckla leverantörsmarknaden. Det finns intresse, kompetens och vilja för att vidareutveckla arbetsformer och samspelet på marknaden. En bolagisering påskyndar och stödjer en sådan utveckling. Det har i olika sammanhang kommit förslag om att dela upp i flera bolag för att på det sättet få några jämnstora aktörer på marknaden. Ett sådant förslag menar vi riskerar att i stället minska effektiviteten totalt. Marknaden är mer betjänt av ett väl fungerande och lönsamt ledande företag. När det gäller kostnader i samband med en bolagisering är vår uppfattning att de bör kunna begränsas till betydligt lägre kostnader än som tidigare uppskattats. Kostnader för profilering bör kunna begränsas mot bakgrund av att endast har ett fåtal kunder och IT-kostnaderna bör också kunna begränsas Bedömning av förutsättningarna för bolagisering av då sådana tjänster bygger på ett kund – leverantörsförhållande inom . Vi menar att en bolagisering som innebär tydligare rollfördelning skulle medföra att kreativa och innovativa krafter frigörs. Det skulle möjliggöra mätbara effektiviseringsvinster i samspelet mellan aktörerna på marknaden och stora möjligheter att attrahera ytterligare leverantörer att etablera sig. Förutsättningarna för en sund marknad skulle förbättras väsentligt. Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksamheter i och . De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden, delbetänkande från . Underlag från till : Deluppdrag 1: Kartläggning och analys av anläggningsmarknaden. Upphandlingsstrategi Drift och underhåll. Åtgärder för ökad konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera behovet av åtgärder för att förbättra förutsättningarna för ökad konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar på järnvägsområdet. Utredaren ska lämna förslag på lämpliga sådana. Utredaren ska i det arbetet bland annat analysera upphandlingsverksamhet för att stimulera intresset för den aktuella marknaden. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att ombilda vissa verksamheter vid och till aktiebolagsform (bolagisering) samt bedöma lämpligheten i detta (dir. 2007:64). Uppdraget redovisades i betänkandet Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksamheter i och (SOU 2007:78) . Utredaren föreslog i betänkandet en bolagisering av () per . I propositionen Ändrad verksamhetsform för delar av och (prop. 2008/09:23) redovisar regeringen flera skäl för att bolagisera verksamheten vid BVP. Bland annat skulle en ny verksamhetsform för BVP innebära ett utökat mandat att fatta strategiska beslut om verksamhetens inriktning som mer motsvarar vad som gäller för branschen i övrigt. Det skulle vidare bli lättare att bedriva verksamhet på nya marknader och möjligheterna skulle öka att förvärva strategiska resurser, t.ex. andra företag. Likaså skulle förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden öka och grunden för misstankar om korssubventionering elimineras vid en bolagisering. Med en bättre fungerande marknad ökar också kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksamheten. Verksamheten uppfyller också huvudsakligen de kriterier som riksdag och regering tidigare ställt upp för när en affärsverksamhet inom en myndighet kan bedömas aktuell för ombildning till bolagsform. Regeringen anser att en bolagisering av BVP bör genomföras så snart det finns förutsättningar för en fungerande konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar inom järnvägsområdet. finns ett begränsat antal aktörer på marknaden där en av dessa – BVP – har en dominerande ställning med en marknadsandel när det gäller drift och underhåll på . Regeringen aviserar i propositionen att en utredning ska tillsättas om hur förutsättningarna för ökad konkurrens på den aktuella marknaden kan förbättras. I remissbehandlingen av betänkandet Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksamheter i och (SOU 2007:78) har flera remissinstanser tagit upp att de anser att konkurrensläget är oklart och att marknaden för främst drift och underhåll inom järnvägsområdet inte fungerar tillfredsställande. Regeringen delar bedömningen att ett större antal aktörer och förbättrade konkurrensförhållanden behövs för att marknaden ska fungera. Med nuvarande marknadssituation skulle en bolagisering innebära uppenbara risker för ökade kostnader vid den statliga upphandlingen av främst drift och underhåll inom järnvägsområdet. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera behovet av åtgärder för att förbättra förutsättningarna för ökad konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar på järnvägsområdet. Utredaren ska lämna förslag på lämpliga sådana. Utredaren ska därvid bland annat analysera nuvarande upphandlingsverksamhet bl.a. upphandlingsformer och uppdragsutformning för att stimulera intresset för marknaden för drift och underhåll samt investeringar inom järnvägsområdet, analysera nuvarande nationella och internationella kontakter för att stimulera intresset för den aktuella marknaden, analysera kvarvarande marknadshinder och behovet av åtgärder utifrån konkurrensneutralitetsperspektiv, utifrån genomförda analyser lämna förslag på åtgärder som bör vidtas för att stimulera intresset för den aktuella marknaden hos fler aktörer och därigenom få en bättre fungerande konkurrens på denna marknad, bedöma förslagens förväntade effekter på marknaden. Utredaren ska bedriva sitt arbete i nära samarbete med . förutsätts bidra med sin kompetens och sina erfarenheter och delta aktivt i utredarens arbete. Utredaren ska ha nära kontakt med (dir. 2008:90). Utredaren ska också ha kontakt med , Utredningen om förberedelser inför ett överförande av verksamheten vid till ett av staten helägt aktiebolag (dir. 2008:100) samt med Utredningen om förberedelser inför ett överförande av verksamheten vid och Projektering till ett av staten helägt aktiebolag (dir. 2008:99). Utredaren ska beakta de skyldigheter som följer av medlemskap i . Utredaren ska löpande stämma av med och informera (). Den särskilda utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till Utredningen om åtgärder för ökad konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar inom järnvägsområdet (N 2008:09) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera behovet av åtgärder samt lämna förslag på lämpliga sådana för att förbättra förutsättningarna för ökad konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar på järnvägsområdet (dir. 2008:108). Av direktiven framgår att utredaren skulle redovisa sitt uppdrag . Med ändring av den beslutade tiden för redovisning ska utredaren i stället redovisa sitt uppdrag . 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion.. [8] Nya nät för förnybar el. Mer järnväg för pengarna. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur.