sou · GWB3125 · 2009-01-01 00:00:00 — En reformerad grundlag, del 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. Som ordförande förordnades lands- hövdingen . förordnades som ledamöter f.d. statsministern, numera utrikesministern (), dåvarande riksdagsledamoten (), språkröret (), dåvarande hovrättspresidenten , f.d. statsrådet (), riksdagsledamoten (), dåvarande riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), professor (), partisekreteraren () och europaparlamentarikern (). förordnades som ordförande landshövdingen samt som ledamöter dåvarande generaldirektören () och dåvarande politiske sekreteraren (c). förordnades som ledamot advokaten (). entledigades och förordnades som ledamot riksdagsledamoten (). Kommittén har antagit namnet . Som sakkunniga förordnades numera regeringsrådet och regeringsrådet , f.d. justitiekanslern , f.d. regeringsrådet och f.d. justitierådet entledigades , , , och . Som kanslichef och huvudsekreterare anställdes numera hovrättslagmannen . Som sekreterare anställdes dåvarande pressekreteraren samt numera kammarrättsrådet , hovrättsassessorn , pol. mag. , hovrättsassessorn , hovrättsassessorn , hovrättsassessorn , hovrättsassessorn och hovrättsassessorn . Refik Sener entledigades , och . Som biträdande sekreterare anställdes och . Härmed överlämnas utredningens betänkande En reformerad grundlag (SOU 2008:125). Betänkandet utgör resultatet av en överenskommelse som träffats mellan företrädarna för samtliga riksdagspartier. Vi har mot denna bakgrund enats om att inte avge några reservationer eller särskilda yttranden. Inte heller de sakkunniga avger några särskilda yttranden. Den reformerade regeringsformen ska träda i kraft . Vi har utgått från att de övriga föreslagna förändringarna i lag träder i kraft . Skulle en annan ordning under beredningen av våra förslag framstå som angelägen förutsätter vi att frågan avgörs av partierna i enighet. Utöver de förslag till ändringar i regeringsformen som vi nu lämnar har förslag till sådana ändringar också lämnats i andra betänkanden, bl.a. av i Skyddet för den personliga integriteten – Bedömningar och förslag (SOU 2008:3). Vi förutsätter att dessa förslag samordnas med beredningen av våra förslag och att det i denna beredning ingår parlamentariska inslag. Vårt uppdrag är härigenom avslutat. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag ...... Utredningens uppdrag och arbete .............................. Huvuddragen i regeringsformen ................................. Reformarbetet efter regeringsformens tillkomst ........... Regeringsformens struktur och språk.......................... Huvuddragen i valsystemet ........................................ 5.1.2 Valsystem och metoder för mandatfördelning ......... 5.1.3 Spärrar mot små partier .............................................. Vårt nuvarande valsystem ........................................... Partibegreppet i regeringsformen .............................. Valkretsindelningen vid val till ..................... Personvalsinslaget i valsystemet................................. Proportionaliteten i valsystemet och storlek.167 Den gemensamma valdagen och mandatperiodens 9.2.1 Gemensam valdag eller skilda valdagar ...................... Budgetbehandlingen och valdagens förläggning........... Extra val till .............................................. Rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till Proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige ............. Extra val efter beslut av kommunfullmäktige ...................... Extra val vid indelningsändringar.......................................... Kriterierna för rösträtt och valbarhet ................................... Vissa andra valfrågor................................................. Rätten att kandidera i flera valkretsar vid riksdagsval.......... Ersättarordningen vid dubbelvalsavveckling ........................ – en myndighet under regeringen eller 15.2.1 Rådgivande folkomröstningar.................................... 15.2.2 Folkomröstningar om vilande förslag till Kommunala folkomröstningar och folkinitiativ ............. 16.2.1 Utformningen av folkinitiativet................................. 16.2.2 Kommunala folkomröstningar................................... FÖRHÅLLANDET MELLAN REGERINGEN OCH Regeringsbildning och misstroendeförklaring ............... 17.1.1 Den nuvarande regleringen......................................... 17.1.2 Tillämpningen av bestämmelserna ............................. Prövning av regeringsfrågan efter val .......................... Allmänt om kontrollmakten ................................................. Uppföljning och utvärdering................................................. V. DOMSTOLARNA OCH FÖRVALTNINGEN Regleringen av domstolarnas oberoende ..................... 20.1.1 Bestämmelser i regeringsformen om domstolarna ... 20.1.2 Internationella dokument .......................................... 20.1.3 utredningar om domstolarnas oberoende .. 20.2.1 Generellt om regleringen avseende domstolarnas 20.2.2 Några ytterligare frågor om domstolarnas Utnämningen av ordinarie domare .............................. 21.1.1 Allmänna utgångspunkter........................................... 21.1.2 Dagens ordning för utnämning av ordinarie 21.1.4 Domarutnämningar i , och 21.2.1 Principiella utgångspunkter........................................ 21.2.2 Uppgiften att utnämna ordinarie domare.................. 21.2.3 Ansöknings- eller kallelseförfarande ......................... 21.2.4 Beredning i en förslagsnämnd .................................... 21.2.5 Regeringens handläggning efter nämndens Avskedande och disciplinansvar avseende domare ....... 22.2.1 Ordinarie domare utom justitieråd och 22.2.2 Justitieråd och regeringsråd........................................ Regeringsformens bestämmelser om rättskipning och 23.2.1 Särskilda kapitel om rättskipningen och 23.2.2 Regleringen om rättskipningen.................................. 23.2.3 Regleringen om förvaltningen.................................... 24.1.2 Lagrådets granskning .................................................. 24.1.3 Lagprövning enligt 11 kap. 14 § regeringsformen .... 24.2.1 Principiella utgångspunkter ....................................... 24.2.3 Prövningen i efterhand............................................... VISSA FRI- OCH RÄTTIGHETER Skyddet för grundläggande fri- och rättigheter enligt 25.1.2 Bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen................. Vissa frågor om diskrimineringsskyddet ...................... 26.1.1 2 kap. 15 § regeringsformen....................................... 26.1.2 Användningen av begreppet ras................................. 26.1.3 Diskriminering på grund av sexuell läggning............ 26.2.1 Användningen av begreppet ras................................. 26.2.2 Diskriminering på grund av sexuell läggning............ Rätt till rättvis rättegång ........................................... 28.1.1 Egendomsskyddet i regeringsformen........................ 28.1.2 Egendomsskyddet i ................ 28.1.3 Något om egendomsskyddet i de övriga nordiska 28.1.4 utredningar m.m........................................... 28.1.5 Rätten till ersättning vid expropriation m.m............. 28.2.2 Full ersättning vid expropriation ............................... 28.2.3 Ersättning vid ingrepp till skydd för miljön m.m. .... Andra frågor om grundlagsskydd................................. och andra nationella minoriteter ................................ Forskningens och kulturens frihet........................................ Rättighetsreglernas koppling till medborgarskap................. Grundlagsregleringen av det internationella 30.1.1 Regeringsformen och folkrätten................................ 30.1.2 Regeringsformen och EU........................................... 30.2.1 En bestämmelse om medlemskap i och om annat internationellt samarbete.................................. 30.2.2 Villkoren för överlåtelse av beslutanderätt till EU ... 30.2.3 En enhetlig omröstningsregel vid överlåtelse av Krig, krigsfara och nödsituationer............................... 31.1.1 Krig och krigsfara ....................................................... 31.1.2 Befogenheten att sätta in rikets försvarsmakt 31.2.1 Regler om krig och krigsfara i regeringsformen....... 31.2.2 Regeringsformens särskilda regler om ockupation .. 31.2.3 Utformningen av reglerna i förhållande till dagens säkerhetspolitiska situation ........................... 31.2.4 återtagande av sina befogenheter från 32.2.1 – en princip för all 32.2.2 Lagstiftning som berör den kommunala 32.2.3 Skatteutjämning mellan kommuner .......................... 32.2.4 Kommunernas medverkan som remissinstanser ...... 32.2.5 Ett kapitel om kommunerna i regeringsformen ....... 33.1.1 Den nuvarande regleringen ........................................ 33.1.2 Allmänt om behovet av en översyn ........................... 33.1.3 Gränsdragningen mellan civilrätt och offentlig 33.1.4 Delegation inom vissa ämnesområden....................... 33.1.5 Vissa straffrättsliga föreskrifter.................................. 33.1.6 Förhållandet till konstitutionell praxis ...................... 33.1.7 Trängselskatt och kommunala parkeringsavgifter .... 33.2.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 33.2.2 Förenklingar och förtydliganden ............................... 33.2.3 Vissa straffrättsliga föreskrifter.................................. 33.2.4 Anpassningar till konstitutionell praxis .................... 33.2.5 Trängselskatt och kommunala parkeringsavgifter .... 34.2.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 34.2.2 Sammanställning av budgeten .................................... 34.2.3 Behov av medel för rikets försvar .............................. 34.2.4 Provisorisk budget ...................................................... 34.2.5 Riktlinjer för statsverksamheten................................ 34.2.6 Användningen av statens medel ................................. 34.2.7 Årsredovisning för staten ........................................... Regeringsformens krav på medborgarskap för vissa Åtal och rättslig immunitet i regeringsformen .............. 36.1.1 Regeringsformens bestämmelser om rättslig 36.1.2 Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, m.m. ......................................... 36.2.1 Det rättsliga immunitetsskyddets omfattning.......... 36.2.2 En anpassning av regleringen till de Några frågor om riksdagsarbetet................................. Riksdagsärenden som faller ................................................... Offentlighet i kammaren....................................................... Konsekvenser av våra förslag ..................................... Förslag till lag om ändring i regeringsformen...................... Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen........ Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen...... Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen................... Förslag till lag om ändring i lagen (1975:1339) om Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän .............................. Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900).... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) ................. Förslag till lag (0000:000) om utnämning av ordinarie Förslaget till lag om ändring i regeringsformen .................. Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen..... Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen ... Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän............................... Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) .............. Förslaget till lag (0000:000) om utnämning av ordinarie Bilaga 2 Regeringsformens nuvarande lydelse ........................... Expert- och referensgrupper......................................... Bilaga 6 Konferenser och seminarier .......................................... har liksom de flesta andra länder en skriven författning. I många länder kallas författningen konstitution, i grundlag. I flertalet länder finns reglerna i ett sammanhållet dokument men i har vi fyra grundlagar: regeringsformen, successionsord- ningen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. De centrala bestämmelserna om vårt statsskick finns i regerings- formen, som närmast motsvarar konstitutionen i andra länder. Den gällande regeringsformen är resultatet av ett omfattande reformarbete. Den trädde i kraft . Ett antal ändringar har skett i regeringsformen under de år som den varit i kraft. Någon större samlad översyn har dock inte gjorts. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de förändringar som samhället genomgått tillsattes Grundlags- utredningen . är en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en samlad översyn av regerings- formen. Vårt arbete har getts vida ramar. Vi har i princip varit oförhindrade att ta upp alla frågor som kan anses falla inom ramen för de frågeställningar som uppdraget omfattar. I uppdraget har också ingått frågor som rör den kommunala demokratin. Någon total författningsreform har det däremot inte varit fråga om. Grunderna för statsskick liksom det förhållandet att är en monarki har inte ingått i uppdraget. Vårt uppdrag har omfattat ett mycket stort antal frågor. Behovet av probleminventering och faktainhämtning har också varit stort. I vårt arbete har vi haft stöd av ett flertal expertgrupper och forskare inom framför allt de juridiska och statsvetenskapliga Vi har också gjort studieresor bl.a. till de övriga nordiska länderna samt till , och . Vi har även haft i uppgift att skapa debatt och stimulera det offentliga samtalet om författningspolitiska frågor och om det svenska folkstyret. Vi har därför hållit ett antal konferenser och seminarier om konstitutionella frågor. Vi har också haft en hemsida där rapporter, promemorior och konferensdokumentation har publicerats, liksom gästkrönikor av ett relativt stort antal debattörer och experter. Genom att medverka vid olika seminarier och andra sammankomster med organisationer, universitet och liknande har vi deltagit i pågående diskussioner om konstitutionella frågor. Efter en samlad översyn av regeringsformen föreslår vi en rad förändringar av den mest centrala grundlagen. Syftet är att ge en god grund för en utveckling och fördjupning av folkstyret. Regeringsformens struktur och språk Regeringsformen är uppdelad på 13 kapitel. Någon förändring av regeringsformens övergripande form har inte skett under de som den har varit gällande. De ändringar som har gjorts under dessa år har inte påverkat antalet kapitel och i huvudsak inte heller hur bestämmelserna varit disponerade inom kapitlen. Inom ramen för vår samlade översyn har vi förutom det sakliga innehållet i regeringsformen även behandlat regeringsformens struktur och språkliga utformning. Vi föreslår två nya kapitel, ett om förvaltningen och ett om kommunerna, vilket medför vissa förändringar. Vi föreslår vidare att vissa omflyttningar och uppdelningar av bestämmelserna görs i syfte att göra regeringsformen tydligare och mer överskådlig. Av samma skäl införs rubriker i flertalet av kapitlen. Lagtexten anpassas också i huvudsak till det lagspråk som används . Vissa uttryck som har ansetts otidsenliga har ersatts av enklare och tydligare begrepp. Vi har också använt ett könsneutralt språk vid utformningen av bestämmelserna. I regeringsformens inledande paragraf slås det fast att all offentlig makt i utgår från folket. Folkstyrelsen är indirekt och representativ. Medborgarna väljer med allmän och lika rösträtt den beslutande församlingen. Den representativa formen för folk- styrelsen betonas särskilt i regeringsformens inledande kapitel där det framhålls att är folkets främsta företrädare och att beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. Den svenska formen av representativ demokrati innebär på riksplanet att det finns en riksdag bestående av en kammare med 349 ledamöter. Dessa väljs genom fria, hemliga och direkta val. Rösträttsåldern liksom valbarhetsåldern är . Röstning sker på parti med möjlighet för väljarna att avge en särskild personröst. Ordinarie val till hålls . Valsystemet är proportionellt. Av de 349 riksdagsmandaten är 310 fasta valkretsmandat som tilldelas valkretsarna i förhållande till antalet röstberättigade i varje krets. De resterande 39 utjämnings- mandaten används för att korrigera de avvikelser från en riksproportionell fördelning som kan uppkomma vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten. Det finns en spärr i systemet som innebär att endast ett parti som fått av rösterna i hela riket deltar i mandatfördelningen. Ett parti som har fått av rösterna i en valkrets deltar dock i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i valkretsen. Varje väljare kan lämna en särskild personröst. Syftet med personvalsinslaget i valsystemet är dels att väljarna ska ges bättre möjlighet att påverka vilka som ska representera dem, dels att förstärka kontakterna mellan väljare och valda. För att göra en avvägning mellan partiernas och väljarnas inflytande över vilka kandidater som ska bli valda finns en spärr för personrösterna. I riksdagsvalet krävs att personrösterna för en kandidat ska motsvara av partiets röster i valkretsen. Vid övriga val krävs . Vi föreslår att spärren för personrösterna i riksdagsvalet sänks till . En enhetlig spärrnivå för personvalet kommer därmed att gälla för samtliga val. I samband härmed har vi också föreslagit ett förstärkt krav på information till väljarna om person- valets innebörd. Enligt den nuvarande ordningen hålls val till den tredje söndagen . Dagens regler innebär att förutsättningarna för att en ny regering ska hinna med att sätta sin prägel på sitt första budgetförslag är begränsade. Som ett led i att skapa bättre förutsättningar föreslår vi att valdagen flyttas från den tredje till den andra söndagen . Även på det kommunala området föreslås vissa ändringar av valsystemet. Vi föreslår bl.a. att en möjlighet införs för kommunfullmäktige att besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val. Extra val ska hållas om minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. Vi har dessutom enats om att föreslå att frågan om proportionaliteten i kommunala val tillsammans med frågan om offentliga valförberedelser utreds vidare. Möjligheten att hålla rådgivande nationella folkomröstningar är ett komplement till den representativa demokratin. Sådana omröstningar kan bl.a. bidra till att öka medborgarnas politiska engagemang och till att vitalisera demokratin. De har även en folkbildande effekt. Enligt dagens regler kan rådgivande nationella folkomröstningar anordnas efter beslut av . Dessa regler ger goda möjligheter att hålla rådgivande nationella folk- omröstningar. Enligt regeringsformen finns även möjlighet att hålla beslutande folkomröstningar om vilande grundlagsförslag. Vi föreslår en mindre förändring av dessa bestämmelser i syfte att uppnå en ordning som är rimligare och mer rättvisande utan att försvåra genomförandet av förändringar av grundlagen. I kommunallagstiftningen finns bestämmelser som gör det möjligt för kommuner och landsting att ordna kommunala folk- omröstningar. Sådana folkomröstningar beslutas av fullmäktige. En möjlighet att få till stånd en folkomröstning genom s.k. folk- initiativ finns också. Folkinitiativet innebär att ett ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får väckas i fullmäktige av av de röstberättigade i kommunen eller . Det är sedan fullmäktige som beslutar om en folk- omröstning ska genomföras. Dagens bestämmelser om kommunalt folkinitiativ fungerar enligt vår mening inte tillfredsställande. De har inte bidragit till att stärka den lokala demokratin på det sätt som var tanken när de Vi föreslår därför att bestämmelserna om folkinitiativet ändras. En rådgivande folkomröstning ska enligt förslaget hållas i en fråga om av de röst- berättigade begär det. Som huvudregel ska fullmäktige inte kunna avslå en sådan begäran. För att förhindra att en folkomröstning hålls i frågor som helt saknar förankring i fullmäktige ska det dock finnas en möjlighet för fullmäktige att avslå ett folkinitiativ. En förutsättning för detta är att två tredjedelar av ledamöterna motsätter sig initiativet. Parlamentarism innebär att makten ligger hos folkrepresenta- tionens, parlamentets, majoritet. Regeringen ska ha parlamentets förtroende eller i varje fall tolereras av parlamentet. Den svenska parlamentarismen bygger på s.k. negativ parlamentarism. Regeringen kan utses enligt reglerna i regeringsformen och därefter sitta kvar så länge inte majoritet har uttalat att regeringen inte har dess förtroende. Den andra grundformen av parlamentarism, s.k. positiv parlamentarism, innebär ett krav på att regeringen i stället måste ha ett uttryckligt stöd av en riksdagsmajoritet. Tillämpningen av de gällande bestämmelserna visar enligt vår mening att dagens reglering i allt väsentligt fungerar väl. Vi föreslår emellertid att det införs en bestämmelse som innebär att efter val genom omröstning ska pröva frågan om statsministerns stöd. Detta innebär att en omröstning ska hållas i efter varje val för att pröva frågan om den sittande regeringens parlamentariska bas i den nyvalda . Enligt bestämmelsen ska regeringen kunna sitta kvar så länge inte en majoritet av ledamöter, dvs. minst 175 ledamöter, röstar mot regeringen. Omröstningen ska endast hållas om inte statsministern har entledigats som ett resultat av en misstroendeförklaring eller avgått på egen begäran. granskar enligt regeringsformen rikets styrelse och förvaltning. Att regeringen utövar sin makt under ansvar inför framgår också av reglerna i 12 kap. regeringsformen om kontrollmakt. Kontrollmakten består enligt dessa bestämmelser av den granskning som utförs av konstitutions- utskottet, riksdagsledamöters interpellationer och frågor, den granskning som utförs av ombudsmän och samt möjligheten till misstroendeförklaring. I fråga om kontrollmakten föreslås vissa förtydliganden. Det gäller i första hand granskning. Utskottet granskar statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har enligt dagens reglering rätt att för granskningen få ut protokollen över beslut i regeringsärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden. I vårt förslag utvidgas uttryckliga rätt till handlingar. Utöver protokollen i regeringsärenden och de övriga handlingar som hör till dessa ärenden ska enligt förslaget även få ut de handlingar hos regeringen som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Syftet med tillägget är att rätten att få tillgång till handlingar bättre ska korrespondera med utskottets gransk- ningsområde. Vidare införs en bestämmelse i regeringsformen om att varje riksdagsutskott ska följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Därmed betonas ytterligare ansvar för uppföljning och utvärdering av tidigare riksdagsbeslut.