sou · GWB3130 · 2009-01-01 00:00:00 — Även de regler som avser trafikskolor behöver ses över i detta sammanhang. Anpassning till EG-direktivet om körkort En överenskommelse om kommissionens förslag till EG-direktiv om ändring i rådets direktiv /439/EEG om körkort nåddes vid ministerrådet . förväntas anta direktivet och det beräknas kunna träda i kraft i slutet av 1TP PT och rådets direktiv /59/EG om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransporter och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820 och rådets direktiv /439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv /914/EEG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4, Celex 32003L0059). Därefter skall bestämmelserna i införlivas i de nationella rättsordningarna . Det nya körkortsdirektivet innehåller regler för att underlätta den fria rörligheten för fordonsförare inom EU, stärka trafik- säkerheten och förhindra bedrägerier. En enda körkortsmodell skall ersätta de över 110 olika modeller som finns inom EU. För del innebär ändringarna bland annat följande: Micro-chip får föras in på körkortet. Om så sker skall det innehålla de uppgifter som skall finnas på själva körkortet. Medlemsstaterna får också föra in andra data på chipet. Utbyte av körkort med behörighet C och D skall ske i stället för . Införande av en ny körkortskategori, AM, för mopeder som är konstruerade för en högre hastighet än . Teoriprov skall avläggas och medlemsstaterna får även införa körprov och medicinska krav. Åldersgränsen är men medlemsstaterna får använda en gräns på sitt eget territorium. Körkortskategori AM gäller även för lätta fyrhjulingar, så kallade mopedbilar (definierade enligt artikel 1.3.a i typgodkännandedirektivetiTPF2FPT). En höjning av minimiåldern för de mest kraftfulla motor- cyklarna, och vissa andra ändringar i körkortskategorierna och behörighetskraven i syfte att höja trafiksäkerheten. Den högsta tillåtna totalvikten för att dra fordons- kombinationer (dragbil och släp) med körkortsbehörighet B höjs från till . I vissa fall skall dock en kortare utbildning alternativt ett prov krävas. Införande av nya körkortskategorier: C1 för lastbil som väger högst . D1 för buss för maximalt 16 passagerare. Åldersgränserna höjs till för körkortsbehörighet C och till för D. För yrkesförare med yrkesutbildning enligt direktiv /59 kan dock åldersgränserna vara för C och för D liksom . 2TP PT och rådets direktiv /24/EG av om typ- godkännande av två- och trehjuliga motorfordon och om upphörande av rådets direktiv /61/EG EGT L 124, , Celex 31991L0061. En harmonisering av tidsperioderna för medicinska kontroller för yrkesförare. Minimikrav för utbildning av förarprövare. har i betänkandet Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling (SOU 2005:45) föreslagit vissa ändringar i körkortsförfattningarna, samt vissa nya författningar. Förslagen grundas delvis på det tredje, vid betänkandets slutföran- de ännu inte färdiga, körkortsdirektivet. Betänkandet har remiss- behandlats. Utredningens förslag övervägs i . Förnyelse av körkort för svenskar som bor permanent i ett annat land Enligt tredje körkortsdirektivet får körkort endast utfärdas till den som uppfyller de kunskaps- och erfarenhetskrav som ställs samt antingen har sitt permanenta boende i den utfärdande staten eller kan visa att han eller hon har studerat där . Kraven på permanent boende gäller även för förnyelse av körkort då den administrativa perioden har löpt ut. Den som bor permanent i ett nytt land kan alltså inte välja om det gamla eller det nya boendelandet skall förnya körkortet. Enligt körkortslagen skall ett körkort förnyas efter det att det har utfärdats eller förnyats. Detta gäller för den som har ett körkort utfärdat i . För innehavare av svenskt körkort som bor i en stat utanför EES förnyar svenska myndigheter normalt körkortet då den administrativa giltighetstiden löper ut. För svenskar som bosätter sig i annan stat inom EES skall dock, enligt det nya körkortsdirektivet, det land där man har sitt permanenta boende förnya körkortet. Utbyte av körkort från tredje land Enligt körkortslagen får endast körkort utfärdade i en stat inom EES, eller bytas mot ett svenskt likvärdigt körkort. En förutsättning för utbyte är att innehavaren är permanent bosatt i . När det gäller och skall körkorts- innehavaren uppfylla vissa personliga och medicinska krav för har inte något avtal om körkortsutbyte med andra länder utanför EES. Bakom restriktiva hållning till körkortsutbyten ligger främst trafiksäkerhetsskäl och förfalskningsaspekter. De svenska körkorten fungerar också som , vilket innebär att förfalsk- nings- och säkerhetsaspekterna blir ännu viktigare.. Flera länder utanför EES har framställt önske- mål om att ingå avtal med om utbyte av körkort. antogs ett direktiv som behandlar vilka kom- petenskrav en förare måste uppfylla för att ha rätt att yrkesmässigt utföra gods- respektive persontrafik, yrkesförardirektivetTPF3FPT. Mer- parten av reglerna behandlar vilka krav som skall ställas på en yrkesförare och på vilket sätt kompetensen kan erhållas. pågår ett arbete som syftar till att direktivet skall kunna genomföras i svensk rätt. Yrkesförardirektivet står i nära samband med bestämmelserna i körkortsdirektivet, särskilt när det gäller körkortskategorier och behörighetskrav för att få framföra tyngre fordon. Unga förare är överrepresenterade i olycksstatistiken. Risken att bli dödad i trafiken är högre för 18–24-åringar än för åldersgruppen 25–. Flera åtgärder har därför vidtagits för att öka riskmedvetenheten hos unga förare. Bland annat har en obliga- torisk introduktionsutbildning för handledare och elev vid privat övningskörning införts . Arbete pågår också med att utveckla riskutbildningen. För nyblivna körkortsinnehavare finns en prövotid . Reglerna innebär att om körkortet återkallas enligt 5 kap. 3 § 1– 6 körkortslagen så måste personen alltid avlägga ett nytt prov för att återfå behörigheten. Därefter gäller en ny tvåårig prövotid. har kommit in med ett förslag till en 3TP PT och rådets direktiv /59/EG om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransporter och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820 och rådets direktiv /439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv /914/EEG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4, Celex 32003L0059). ändring i prövotidsreglerna. Förslaget innebär att den som har fått sitt körkort återkallat i stället för nytt förarprov skall gå igenom ett rehabiliterings- eller påverkansprogram för att kunna få nytt körkort. Sådana program har införts i många länder i EU, ibland i kombination med en prövotid liknande den svenska. redovisade ett regeringsuppdrag om läkares skyldighet att till anmäla den som på grund av medicinska skäl är uppenbart olämplig att framföra ett körkortspliktigt fordon. Bakgrunden är att systemet med läkares anmälningsplikt av olämpliga förare fungerar mindre väl. Få anmälningar görs, mycket beroende på oklara bestämmelser och okunskap men också på att läkarna anser att en anmälan skulle äventyra förtroendet mellan läkare och patient. I redovisningen framför vissa förslag till förbättringar av systemet, bland annat vissa ändringar i körkortslagen. föreslår vidare införandet av ett system med trafikmedicinska centrum och enheter. Enligt bedömning skulle införandet av ett sådant system förbättra möjligheterna att genomföra de utredningar som är nödvändiga för att avgöra om en person av medicinska skäl är olämplig att framföra ett körkortspliktigt fordon och öka kvaliteten på dessa utredningar. Vidare skulle systemet innebära att behovet av trafikmedicinsk utbildning vid bl.a. grundutbildning av läkare kan tillgodoses och att förutsätt- ningarna för forskning inom områden som t.ex. trafikmedicin och trafikolycksfall ökar. Regleringen av körkortsområdet berör allmänheten i stor utsträckning och bör därför vara tydlig och lättöverskådlig. De begrepp och definitioner som används bör vara enhetliga. De möjligheter som finns att förenkla, förtydliga och samordna bestämmelserna på området bör tas till vara. Regler som är krångliga och svårtillämpade för allmänhet och myndigheter skall ses över i syfte att göra dem enklare och mer begripliga. En särskild utredare skall göra en samlad översyn av körkortslagen, körkortsförordningen, lagen om trafikskolor och med dem sammanhängande författningar. Det står utredaren fritt att även i övrigt lämna förslag till förändrade regler i de fall detta bedöms lämpligt. Utredaren skall också analysera det tredje körkortsdirektivet och lämna de förslag som behövs för att genomföra direktivet i . Det kommer bland annat att krävas en översyn av körkortsbehörigheterna och de krav som ställs för dessa. Utredaren skall vidare följa det arbete som pågår för att genomföra yrkesförardirektivet, vilket reglerar yrkesförares grund- läggande kompetens och fortbildning för gods- respektive persontransporter. Särskilt skall konsekvenser som rör de nya körkortskategorierna och behörighetskraven analyseras. Utredaren skall överväga om författningar som är föranledda av yrkesförar- direktivet behöver ändras med anledning av det nya körkorts- direktivet. I uppdraget ingår att se över bestämmelserna om förnyelse av körkort för svenskar som bor permanent i ett annat land. Utredaren skall vidare analysera reglerna för utbyte av körkort för medborgare från länder utanför EES. förslag om att införa rehabiliterings- och påverkansåtgärder som ett villkor för att åter få körkort efter en återkallelse skall analyseras. Slutligen skall utredaren, mot bakgrund av förslag, se över systemet med läkares anmälningsplikt. Utredningen skall ske med beaktande av de bestämmelser avseende kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar som finns i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Den del av uppdraget som avser förändringar av den högsta tillåtna totalvikten för att dra fordonskombinationer (dragbil och släp) med körkortsbehörighet B skall dock redovisas . Den särskilda utredaren med uppdrag att göra en översyn av körkortsförfattningarna och med dem sammanhängande författ- ningar (dir. 2006:119) ska, mot bakgrund av regleringen i yrkesförardirektivetTPF1FPT, analysera om åldersgränserna för att framföra fordon avsedda för persontransport i körkortskategori D ska ändras. Vidare ska utredaren analysera om ålderskravet för taxiförare bör ändras. Analyserna ska göras med beaktande av de trafiksäkerhetsskäl som finns. Utredaren ska lämna de författningsförslag som kan behövas. Utredaren ska enligt kommittédirektiven (dir. 2006:119) redovisa sitt uppdrag . Med ändring av den beslutade tiden för redovisning ska utredaren i stället redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av körkorts- författningarna och med dem sammanhängande författningar. Utredaren skulle också analysera hur och rådets direktiv /126/EU om körkort (tredje körkortsdirekti- 1TP PT TP1PT och rådets direktiv /59/EG om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransporter och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 och rådets direktiv /439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv /914/EEG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4, Celex 32003L0059). vet)TPF2FPT ska införlivas i svensk rätt. I uppdraget ingick att utreda vissa frågor om förnyelse och utbyte av körkort, analysera förslag till förändringar av reglerna för nyblivna förare , se över systemet med läkares anmälningsplikt samt analysera hur författningsändringarna med anledning av det nya yrkesförar- direktivet och det tredje körkortsdirektivet påverkar varandra. Åldersgränser för körkortsbehörigheterna D och DE Enligt 3 kap. 1 § körkortslagen (1998:488) får körkort för behö- righeten D utfärdas för den som har fyllt . Höjningen till den nuvarande 21-årsgränsen föranleddes av det ansvar det innebär att handha persontransporter med buss (se prop. 1997/98:63, s. 88). Av det nu gällande körkortsdirektivet följer att åldersgränsen för körkortskategorierna D och DE ska vara 21 årTPF3FPT. Enligt tredje körkortsdirektivet kommer åldersgränsen för körkortskategorierna D och DE att höjas till utan att det påverkar de lägre åldersgränser som följer av det nya yrkesförardirektivet för att framföra sådana fordon. Yrkesförardirektivet ställer krav på att föraren innehar viss yrkeskompetens och ålder för att få framföra fordon avsett för förvärvsmässiga persontransporter i körkortskategorierna D och D+E. Det krävs att föraren har förvärvat en grundläggande kompetens. Den kan förvärvas antingen genom ett obligatoriskt krav på viss grundutbildning som avslutas med ett prov eller ett system med enbart obligatoriskt prov. Yrkesförardirektivet gör det möjligt för medlemsstaterna att tillåta en lägre åldersgräns vid framförande av fordon i körkortskategorierna D och DE än vad som följer av det andra och tredje körkortsdirektivet om det är frågan om persontransporter som sker förvärvsmässigt. Det är bl.a. trafiksäkerhetsskäl som ligger bakom de nya kompetenskraven. 2TP PT och rådets direktiv /126/EG av om körkort (EUT L 403, 20.12.2006, s. 18, Celex 32006L0126). 3TP PT Rådets direktiv /439/EEG av om körkort (EGT L 237, 24.8.1991, s. 1, Celex 31999L0439[01]). Enligt 3 kap. 3 § 1–2 yrkestrafiklagen (1998:490) får taxiförar- legitimation ges till den som har fyllt och har körkort med behörigheten B eller har körkort med behö- righeten D. Höjningen från 19 till för att få köra taxi motiverades av det ansvar det innebär att handha persontransporter (se prop. 1997/98:63 s. 88). Kravet på körkortsbehörighet B för att kunna få taxiförarlegitimation ansågs ge sökanden tillräcklig erfarenhet och möjlighet att öva upp sin körförmåga. Regeringen har gett en särskild utredare (En reformerad gymnasieskola, kommittédirektiv 2007:8) i uppdrag att lämna förslag till en framtida struktur för gymnasieskolans studievägar. Utredaren ska bl.a. se över gymnasieskolans nationella program och inriktningar och föreslå vilka program och inriktningar som bör finnas. Av förslaget ska det framgå vilka program som ska vara studieförberedande och vilka som ska vara yrkesförberedande. Utredaren ska redovisa sina förslag . Enligt direktiven förväntas den nya gymnasieskolan innehålla tre utbildningsvägar: studieförberedande program som leder till en högskoleförberedande gymnasieexamen, yrkesförberedande pro- gram som leder till yrkesexamen samt lärlingsprogram som leder till lärlingsexamen eller gesällbrev. De yrkesförberedande pro- grammen ska hålla sådan kvalitet att de leder till anställningsbarhet i yrket och förbereder för fortsatt eftergymnasial yrkesutbildning. Programmet ska fokusera på karaktärs- och yrkesämnena. Nära samverkan mellan program och bransch är en förutsättning för att uppnå högsta kvalitet. Avgörande för om en yrkesutbildning är attraktiv eller inte är att den svarar mot verkliga behov i samhället och arbetslivet. I den mån utredaren föreslår ändrade åldersgränser som medför att yrkesförarutbildningen för persontransporter kan vara aktuell för gymnasieskolan finns ett behov av samverkan med ( U 2007:01). Yrkesförardirektivet ger medlemsstaterna möjlighet att bl.a. tillåta en lägre åldersgräns än hos förare som förvärvsmässigt utför persontransporter med buss. Utredaren ska därför, mot bakgrund av yrkesförardirektivet, analysera om en sänkning av åldersgränsen för att framföra fordon avsedda för persontransport i körkortskategori D är lämplig vid förvärvsmässig trafik. Utredaren ska i sin analys klarlägga om det ur trafiksäkerhetssynpunkt och med hänsyn till förarsäkerheten är lämpligt med en sänkning av åldern. Utredaren ska ta reda på hur andra EU-länder har hanterat den aktuella frågan. Åldersgränsen för taxiförare bör också behandlas i detta sammanhang. Analysen av lämpliga åldersgränser för körkorts- behörighet D och taxiförarlegitimation ska ske med beaktande av de trafiksäkerhetsskäl som finns. I den mån utredaren föreslår ändrade åldersgränser som medför att yrkesförarutbildningen för persontransporter kan vara aktuell för gymnasieskolan bör samverkan ske med ( U 2007:01). Om utredaren bedömer att det finns behov av reglering ska förslag om den närmare utformningen av regleringen lämnas. Utredaren ska enligt kommittédirektiven (dir. 2006:119) redovisa uppdraget . Med hänsyn bl.a. till tilläggsuppdraget bör utredningstiden förlängas. Med ändring av den beslutade tiden för redovisning ska utredaren i stället redovisa sitt uppdrag . Utredaren ska redovisa tilläggsuppdraget senast i samband med redovisningen av uppdraget i övrigt, dvs. Dir. Tilläggsdirektiv till körkortsutredning 2008:76 Den särskilda utredaren som har i uppdrag att göra en översyn av körkortsförfattningarna och med dem sammanhängande författ- ningar (dir. 2006:119) ska i sitt betänkande ta hänsyn till de förslag som lämnas av alkolåsutredningen (dir. 2007:157) och med beaktande av dessa lämna de författningsförslag som kan behövas. De förslag som körkortsutredningen lägger fram inom ramen för sitt uppdrag bör samordnas med de förslag som alkolåsutredningen ska lämna . Frågan om hur personer med alkoholproblem skulle kunna få alkolåsvillkor för körkort innan de har kört onyktra, i stället för att få sitt körkort återkallat har inte tidigare ingått i alkolåsutredningens uppdrag. har inkommit med ett PM om alkolås som villkor för kör- kortsinnehav. Denna fråga ska behandlas av körkortsutredningen i samband med att den gör en samlad redovisning av alkolåsutred- ningens och körkortsutredningens förslag. Utredaren ska enligt kommittédirektiven (dir. 2006:119 och 2007:128) redovisa sitt uppdrag . Kör- kortsutredningens redovisningstid förlängs så att utredningen kan lämna en samlad redovisning till regeringen. Utredaren ska i stället redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av körkortsförfattning- arna och med dem sammanhängande författningar. Utredaren skulle också analysera hur och rådets direktiv /126/EU om körkort (tredje körkortsdirektivet)TPF1FPT ska införli- vas i svensk rätt. I uppdraget ingick att utreda vissa frågor om för- nyelse och utbyte av körkort, analysera förslag till förändringar av reglerna för nyblivna förare , se över systemet med läkares anmälningsplikt samt analysera hur författningsänd- ringarna med anledning av det nya yrkesförardirektivet och det tredje körkortsdirektivet påverkar varandra. Genom tilläggsdirektiv som beslutades fick utredaren i uppdrag att därutöver, mot bakgrund av yrkesfö- rardirektivet, analysera om en sänkning av åldersgränsen för att framföra fordon avsedda för persontransport i körkortskategori D är lämplig vid förvärvsmässig trafik. Utredaren skulle i detta sam- manhang också analysera åldersgränsen för taxiförare. Alkolås som villkor för körkortsinnehav Enligt direktiven ska utredaren i körkortsutredningen se över systemet med läkares anmälningsplikt. redovisning av ett regeringsuppdrag om läkares skyldighet att anmäla olämpliga förare har därför överlämnats till utredningen för behandling. Regeringen beslutade att tillkalla en sär- skild utredare med uppdrag att föreslå ett system där de som dömts för rattfylleri i princip bara kan ta nytt eller få tillbaka sitt körkort på villkor att de enbart använder fordon med alkolås. Utredaren ska också se över möjligheterna att lämna över hela eller delar av kör- kortsprovsverksamheten till privata aktörer. Uppdraget ska redovi- sas . har i en skrivelse , som överlämnats till alkolåsutredningen, lämnat förslag till hur ett system för alkolås till rattfyllerister skulle kunna utformas. Förslaget tar dels upp ett 1TP PT och rådets direktiv /126/EG av om körkort (EUT L 403, 20.12.2006, s. 18, Celex 32006L0126). system för dömda rattfyllerister, vilket ingår i alkolåsutredningens uppdrag, dels hur personer med alkoholproblem skulle kunna få alkolåsvillkor för körkort innan de har kört onyktra, i stället för att få sitt körkort återkallat, vilket inte har ingått i utredning- ens uppdrag. har inkommit med ett förtydligande PM om alkolås som villkor för körkortsinnehav. Denna fråga ska behandlas av körkortsutredningen i samband med att utredningen gör en samlad redovisning av alkolåsutredningens och körkortsut- redningens förslag. L 403/18 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV 2006/126/EG om körkort (omarbetning) (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit- téns yttrande (1), efter att ha hört i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och av följande skäl: (1)Rådets direktiv /439/EEG av om körkort (3) har ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör därför bestämmelserna ifråga av tydlighetsskäl omarbetas. (2)Gemensamma körkortsbestämmelser är en grundläg- gande förutsättning för den gemensamma transportpoli- tiken, bidrar till att förbättra trafiksäkerheten och under- lättar den fria rörligheten för människor som bosätter sig i en annan medlemsstat än den som utfärdat körkortet. Eftersom privata färdmedel fyller en viktig funktion, gynnas individernas fria rörlighet och etableringsfrihet om de har ett körkort som vederbörligen erkänns i värd- medlemsstaten. Trots framsteg i fråga om harmonisering av körkortsbestämmelserna har grundläggande skillnader kvarstått mellan medlemsstaterna när det gäller bestäm- melser om hur ofta körkort skall förnyas och om under- kategorier av fordon, vilka måste harmoniseras i högre (1) EUT C 112, 30.4.2004, s. 34. (2) yttrande av (EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 202), rådets gemensamma ståndpunkt av (EUT C 295 E, 5.12.2006, s. 1) och Europaparlamen- tets ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT). Rådets beslut av . (3) EGT L 237, 24.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europapar- lamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1). grad för att gemenskapens politik lättare skall kunna genomföras. (3)Körkortens giltighetstid får enligt direktiv /439/EEG regleras i nationella bestämmelser vilket medför att olika bestämmelser gäller i olika medlemsstater och att det finns över 110 olika typer av giltiga körkort i medlems- staterna. Det är därför svårt för enskilda, för polisen och för de myndigheter som ansvarar för administrationen av körkort att förstå och få en överblick över bestämmel- serna vilket resulterat i förfalskade körkortshandlingar som ibland varit i omlopp . (4)För att kunna förhindra att gemenskapskörkortet bara blir ytterligare ett bland de 110 som redan förekommer, bör medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs för att kunna utfärda gemenskapskörkortet till alla körkortsinne- havare. (5)Detta direktiv bör inte påverka befintlig behörighet att framföra fordon som beviljats eller förvärvats före dagen för direktivets tillämpning. (6)Körkort erkänns ömsesidigt. Medlemsstaterna bör kunna tillämpa den giltighetsperiod som fastställs i direktivet på ett körkort utan begränsad administrativ giltighet som utfärdats av en annan medlemsstat om innehavaren varit bosatt på deras territorium . (7)Införandet av en administrativ giltighetsperiod för nya körkort bör kunna göra det möjligt att vid förnyelsen till- ämpa de senaste metoderna för att förhindra förfalsk- ningar och genomföra medicinska kontroller eller andra åtgärder enligt medlemsstaternas bestämmelser. Europeiska unionens officiella tidning L 403/19 (8)Av trafiksäkerhetsskäl bör minimikrav fastställas för utfär- dande av körkort. Det behövs en harmonisering av normerna för förarprov och utfärdande av körkort. I detta syfte bör de kunskaper, den förmåga och det bete- ende som är nödvändiga för att framföra motorfordon fastställas, och förarprovet bör utformas enligt dessa koncept.