sou · GXB382 · 2009-09-30 00:00:00 — Den bygger på NAC- metoden, vars relevans alltså senare kommit att kritiseras. Efter en genomgång av åtta länder fann man med denna metod att i sju av dessa låg den uppskattade kostnaden på 0,av omsättningen i postföretaget. NAC tenderar att överskatta kostnaden. I har Postcomm (regleringsmyndigheten) genomfört en omfattande studie där man analyserat kostnaden på ruttnivå för ett stort antal förbindelser. Slutsatsen i studien är en blygsam kostnad i form av en finansiell belastning på . Företaget skulle enligt studien behöva höja sina priser för att täcka den finansiella belastningen. Att märka är också att liksom har sexdagarsutdelning. Även denna studie förefaller i huvudsak bygga på NAC-metoden och i slutsatserna tillägger Postcomm att de fördelar som har av att kunna erbjuda utdelning över hela landet inte till fullo fångas i siffrorna som därför också snarare är överskattade. I har man arbetat med modeller för att beräkna USO-kostnaden5, eftersom det utgår en subvention för att säkra utdelningen till glesbygden i norr. utveckling kom en NAC-modell att användas . Modellen byggde på en uppskattning av den högsta möjliga vinst som skulle vara möjlig att uppnå om all olönsam verksamhet upphörde minus den vinst som gjordes vid den faktiska produktionen. Kalkylerna byggde på detaljerade data på mycket nedbruten nivå. Efterhand växte missnöjet mot denna modell: indata på så detaljerad nivå var osäkra, insamlingen komplicerad och detaljeringsgraden gjorde modellen otransparent inför bland annat de politiker som skulle betala ut subventionen och inte riktigt kunde förstå vad de betalade för. Dessutom kunde man misstänka att monopolföretagets kostnader var för höga eftersom de inte var konkurrensutsatta och man räknade därför delvis godtyckligt ner kostnaderna. Resultatet blev att man 2001 började utveckla en förenklad modell som i grunden bygger på probability-cost-modellen men i en mer tillämpbar form. Man konstruerar ett relativt enkelt scenario för Posten strategi om man inte skulle ha USO-kravet. Då kan man se vilka tjänster som skulle försvinna och det visar sig att det är relativt få. Trots låga befolkningstäthet (13 innevånare per km2 jämfört med 20) skulle enligt scenariet endast 5 Bergum (2008). av befolkningen få utdelningen minskad från sex till och till . I övrigt skulle bara små neddragningar ske: gratis utdelning till blinda, enhets- portot till och färre rörliga postkontor skulle erbjudas. Kostnaden för USO i med denna metod är av den totala försäljningen. Merparten av kostnaden står sexdagars- utdelningen för. Slutsatsen av gjorda studier visar alltså att USO-kost- naderna är relativt små och definitivt inte av den storleksordningen att de är ett generellt argument mot konkurrensutsättning. Det finns dock en viktig invändning! De länder som redan avreglerat, och de länder där studier gjorts är alla länder där förutsättningarna för en fungerande postmarknad med USO är som bäst. Crew m.fl. (2008) delar in de europeiska länderna efter postvolymer per capita och urbaniseringsgrad. De länder som har höga värden på båda dessa faktorer har bäst förutsättningar att förena konkurrens med USO på kommersiella grunder. Dessa länder är enligt författarna: . Man kan konstatera att den liberaliserings- process som inletts till stor del av skett just i dessa länder. Det kan sålunda finnas strukturella förutsättningar som talar för att det som är möjligt att framgångsrikt tillämpa här inte är erfaren- heter som kan överföras till alla andra länder. Även Eco- nomics (2003) drar slutsatsen att det är komplexa samband mellan förutsättningarna för att bedriva postverksamhet och kostnaderna därför. PWC (2006) delar uppfattningen att USO kommer att kunna fortsätta på många håll, men att i länder med låga inkomster och postvolymer, ineffektiva gamla postföretag och låg befolknings- täthet kan det bli problem. Det är å andra sidan i sådana länder som konkurrensutsättning kan ge störst effekt och det kan då vara värt att subventionera USO-tjänsterna. Med andra ord bör problemen med en fungerande USO vara små i länder av just typ enligt flera studier. Det finns överhuvudtaget inga tillförlitliga uppgifter om USO- kostnaderna för . En huvudförklaring är naturligtvis att det inte befunnits nödvändigt, så länge Posten fortsätter att hävda att man kommer på kommersiella grunder att fortsätta tillhandahålla tjänsterna. PTS har i sina tidigare utvärderingar konstaterat att Postens redovisning uppfyllt de krav som EU-direktiven ställer. PTS (2003) konstaterar vidare i sin utvärdering av kostnadsprinciperna att de uppfyller kraven på att vara kostnadsbaserade enligt Postdirektivet. Lönsamheten är god för såväl A- som B-post sedan liberaliseringen. Det kan dock finnas en risk att fallande volymer och/eller en växande andel post med lägre marginaler urholkar lön- samheten. Vid sin genomgång fanns PTS att redovisningssystemen var transparenta och på en aggregerad nivå priserna för enstaka brev liksom industriell post var kostnadsbaserade. Däremot fanns man det mer oklart hur principen om kostnadsbasering skulle tillämpas på mer disaggregerad nivå, då olika delprodukter visade varierande marginaler.6 när Posten slutade särredovisa brevverksamheten är det omöjligt att dra några slutsatser om lönsamhet etc. utifrån den offentliga redovisningen. Det krävs sålunda ingående studier från regleringsmyndigheten och transparensen i det svenska post- systemet har minskat. De uppskattningar av USO-kostnadernas storlek som gjorts i tidigare postutredningar lämnar minst sagt mycket övrigt att önska. Redan i samband med liberaliseringen figurerade en uppskattning från att det som då kallades regionala och sociala åtaganden (som först blev samhällsomfattande posttjänster, USO på svenska) skulle kosta företaget 1,3 miljarder. Det motsvarade av omsättningen , och var således en ganska hög siffra. Det finns emellertid en källa till denna kalkyl i arkiven som visar att den beräkning som hade som underlag för siffran var en uppskattning av kostnaderna för det nationella nätverket, alltså alla interregionela transporter över landet.7 Det kan ses som den inkrementella kostnaden för att tillhandahålla nationell utdelning, alltså innefattande alla flygtransporter med mera. Det var sålunda helt irrelevant som underlag för USO-kostnaden. Om beräkningen var ett missförstånd om vad man skulle uppskatta eller en avsiktlig 6Det är enligt vår mening tveksamt om man kan begära att varje enskild produkt (hur nu produkt definieras) ska täcka sina kostnader. Det beror dels på att det finns en stor andel gemensamma kostnader vars fördelning på delprodukter i viss utsträckning blir godtycklig, dels på att en viss enhetlighet i prissättningen är nödvändig ur enkelhetssynpunkt och därmed blir marginalerna olika. 7Näringsdepartementets arkiv K96/3069/1. desinformation i syfte att förstora de kostnader för vilka dåvarande tog ansvar lär aldrig gå att få besvarat. I kommande utredningar av postsektorn görs flera men inte bättre sifferuppskattningar av kostnaden. Inför den andra revideringen av Postlagen 19978 anges en ounderbyggd siffra från Posten på . Till denna kostnad hävdade ytterligare 350 miljoner i kostnader för underförstådda åtaganden. Vad som skiljer den kalkylen från den tidigare ofta angivna på 1,3 miljarder går inte att se. Utredningen förkastade dock denna siffra som orealistisk. Men på helt lika ounderbyggt sätt räknade utredningen om kostnaden till att vara i storleksordningen 100 miljoner. I utredningen lades också ett förslag att alla postoperatörer skulle åläggas en avgift på per brev för att finansiera USO. Medlen skulle användas av PTS för att finansiera tillhandahållandet av olönsamma samhällstjänster. Hade förslaget gått igenom hade fått världens första kompensationsfond. Efter stark kritik i remiss- omgången försvann dock förslaget till propositionen. Huvud- argumentet var att administrationskostnaden för systemet skulle vara för stor i relation till nyttan. Merparten skulle i alla fall betalas in av Posten för att sedan återfå medlen. Istället heter det att Posten ska fortsätta att tillhandahålla tjänsterna utan kompensation.9 I den senaste utredningen görs inget direkt försök att kvantifiera kostnaden utifrån svenska uppgifter. I stället tar man de ovan refererade beräkningarna från och applicerar dem på svenska förhållanden och anger då ett intervall för USO-kostnaden på 115-400 miljoner.10 Någon motsvarande kalkyl som gjorts i har dock inte alls genomförts, vilket resulterar i det mycket breda intervallet. PTS (2003) å sin sida konstaterar i sin utvärdering av de samhällsomfattande tjänsterna att det inte bara är kostnader för- knippade med tjänsten utan att det också finns fördelar. Om man beaktar dessa fördelar drar PTS slutsatsen att det inte är någon extra kostnad alls för Posten att tillhandahålla de samhällsomfatt- ande tjänsterna. Från den svenska horisonten har det också ifrågasatts av ända sedan bolagets bildande om den konven- uppfattningen att det är just utdelning i glesbygd som är olönsam och behöver korssubventioneras. I samtliga de teoretiska modeller som konstruerats är det fallet, liksom oftast i den allmänna 8Statens ansvar på post- och betaltjänstområdet. 10Postmarknad i förändring. diskussionen kring USO. Enligt företaget är det i själva verket utdelning i riktig storstad som är dyrare på grund av de där före- kommande transaktionskostnaderna i form av trafikstockningar och trängsel, fler hyreshus med utdelning till fots i trappor i stället för billigare utdelning från bilburen brevbärare samt mer admin- istration på grund av en högre flyttningsfrekvens. De uppvisade lägre kostnaderna i storstad skulle åtminstone delvis förklaras av en högre andel utdelning i postbox där, men om denna exkluderas erhålls andra resultat.11 är vår slutsats att det helt enkelt inte finns ett till- förlitligt underlag överhuvudtaget att uttala sig om (netto)kost- naderna eller den finansiella belastningen för Posten för tillhanda- hållandet av samhällsomfattande tjänster. gjorda upp- skattningar framstår inte som underbyggda eller seriösa. Så länge Posten fortsätter att tillhandahålla dessa tjänster finns heller ingen anledning att ge sig in i det vanskliga projektet att uppskatta dem, och är vår bedömning att det är bättre att avstå. Det blir naturligtvis än mer aktuellt om det nya postdirektivet faktiskt medför att medlemsstaterna måste utföra sådana kalkyler. Det förefaller dock enbart vara befogat i länder som ännu inte avskaffat monopolet eller där det gamla monopolföretaget hävdar att subventioner är befogade. I där tillhandahållandet av USO aldrig varit någon stor fråga borde det vara effektivare att tills vidare avstå från att ge sig in i en sådan verksamhet och i så fall också avvakta eventuella fler lärdomar från andra länder än de brittiska och norska som finns. (2001): Deregulation and Internet - new challenges to postal services in . studies in Arts and Science no 228. university (diss. (2004): efter postmarknadens avreglering: effekter och reformförslag. (2008): Liberalization and market performance: towards higher efficiency in . I Crew M., Kleindorfer P., . (eds): Handbook of Worldwide Postal Reform. (2008): Calculating the net cost of the USO: a practical example from . I Crew M., Kleindorfer P., . (eds): Handbook of Worldwide Postal Reform. Brev angående Postens merkostnader för det rikstäckande ansvaret och daglig utdelning Brev från Posten Ekonomi till Kommun- ikationsdepartementet. arkiv K96/3069/1. Cremer H., Grimaud A., Laffont J-L (2000): The cost of service in the postal sector. I Crew M., Kleindorfer P., (eds): Current Directions in Postal Reform. MA: Kluwer Academic. Crew M., Alcantara G., Kleindorfer P., Claeys P., Kuypers B. (2008): Economic factors underlying postal reform in Union. I Crew M., Kleindorfer P., . (eds): Handbook of Worldwide Postal Reform. , Chelten- ham. Crew M. and Kleindorfer P. (1998): Efficient Entry, Monopoly, and the Obligation in . , Volume 14, pp 103-125. Economics (2003): Study of the Consequences of Further Liberalisation of the Postal Market in . (1998): Costing and Financing of Obligation in the Postal Sector in Union. (2001): Funding service obligations: the costs of liberalization. I Crew M., Kleindorfer P., (eds): Future Directions in Postal Reform. MA: Kluwer Academic. (2008): Funding service obligation. I Crew M., Kleindorfer P., . (eds): Handbook of Worldwide Postal Reform. Postcomm (2001): An assessment of the costs and benefits of Consignias current Provision. Postmarknad i förändring. Slutbetänkande från Post- och kassaservice- utredningen. PTS (2003). Den samhällsomfattande posttjänsten - Postens brev- och logistikverksamhet 2000-2001. PWC (2006): The impact on service of the full market accomplishment of the postal internal market in 2009. Pricewater- houseCoopers -2006. Statens ansvar på post- och betaltjänstområdet. 9.Sveriges Kommuner och Landsting 15.SEKO -Facket för Service och kommunikation 21.United Parcel Service A.B. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder- stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller av- veckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmel- ser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämp- ningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller av- veckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder- stödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. En ny postlag. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Vägval för filmen. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?