sou · GXB314 · 2009-02-17 00:00:00 — Förslaget be- handlas i kapitel 5. Grundlagsskyddet enligt den nya punkten 3 avser endast det innehåll som spelas upp offentligt. Utgivaren kan därmed endast ansvara för sådant innehåll. Den nya punkten innebär att grund- lagens föreskrifter om radioprogram ska tillämpas också på offent- lig uppspelning ur en databas (om verksamheten drivs av ett sådant traditionellt massmedieföretag som sägs i regeln eller utgivnings- bevis gäller för den). Avgörande för vem som ska anses vara den som driver verk- samheten är vem som råder över innehållet i databasen (och där- med även över uppspelningen). Anledningen till att detta synsätt bör anläggas är det grundläggande kravet i databasregeln att data- basens innehåll får kunna ändras endast av den som driver verk- samheten. Kravet motiveras av att den som driver verksamheten är skyldig att utse utgivare och efter denne bär det yttrandefrihets- rättsliga ansvaret för innehållet i databasen (4 kap. 1 § och 6 kap. 2 § YGL). Det har ansetts orimligt att låta utgivaren och den som driver verksamheten bära ensamansvaret för innehåll som någon annan kan påverka. När uppspelning sker ur en databas hos filmbolaget torde det endast vara detta som kan ändra innehållet i databasen. Filmbolaget bör därför i ett sådant fall anses vara den som driver verksamheten oavsett om det är bolaget eller biografinnehavaren som startar upp- spelningen. Om filmbolaget i ett sådant fall också driver verksamhet av- seende framställning av film på tekniska upptagningar kan bolaget falla in under uttrycket företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar och därmed få automatiskt grundlagsskydd. Om filmbolaget enbart framställer film för offentlig uppspelning ur en databas krävs utgivningsbevis för att grundlagsskydd ska upp- komma. Vid biografvisning som sker genom att filmen spelas upp ur biografens server får biografinnehavaren anses vara den som driver verksamheten eftersom det då är han som råder över innehållet i databasen. Detta gäller oavsett om filmen har laddats ned till bio- grafens server från en datorkassett eller från filmdistributörens server. Det krävs då att utgivningsbevis söks och utfärdas för att grund- lagsskydd ska föreligga (om inte biografinnehavaren också är ett sådant massmedieföretag som anges i 1 kap. 9 § första stycket YGL). Det nu anförda gäller på motsvarande sätt även för offentlig uppspelning ur en databas av annat innehåll än film. Även den som tillhandahåller musik, text, stillbilder, rörliga bilder eller kombina- tioner därav på detta sätt får automatiskt grundlagsskydd för detta förutsatt att aktören kan anses utgöra en sådan redaktion för en periodisk skrift eller för ett radioprogram, ett företag för yrkes- mässig framställning av skrifter eller av tekniska upptagningar eller en nyhetsbyrå som avses i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Detta gäller oavsett om uppspelningen ur databasen startas av den som tillhandahåller innehållet eller den som ombesörjer den tillställning, det möte eller liknande där uppspelning ur databasen sker. Som angetts ovan är det avgörande vem som råder över innehållet i den databas ur vilken uppspelningen sker. Andra aktörer än sådana traditionella massmedieföretag som nämns i 1 kap. 9 § första stycket YGL måste ansöka om utgivningsbevis enligt andra stycket i samma regel för att få grundlagsskydd för offentlig uppspelning ur en databas som de råder över. Om den som ombesörjer mötet eller tillställningen inte är ett sådant traditionellt massmedieföretag och verksamheten är ordnad så att han först laddar ned innehållet och sedan spelar upp det ur en server som han råder över, måste utgivningsbevis alltså sökas för att grundlagsskydd ska gälla. Ett exempel på ett sådant förfarande är att någon laddar ned musik från Internet till sin dator och sedan spelar upp den på ett e-disco. Det saknar betydelse om nedladdningen sker genom fildelning eller på annat sätt. Som berörts i avsnitt 5.3.2 måste det här uppmärksammas att upphovsrättsliga aspekter på ett sådant förfarande regleras i upphovsrättslagen (se 1 kap. 12 § YGL). Regelns konstruktion innebär att om ett film- eller musik- distributionsföretag som levererar film eller musik både på tekniska upptagningar (t.ex. filmrullar, cd- eller dvd-skivor) och i databaser skulle övergå till att enbart leverera film eller musik via databaser skulle det få ansöka om utgivningsbevis för att få grundlagsskydd för t.ex. e-bio. Anledningen till detta är att företaget då inte längre skulle kunna falla in under beteckningen företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar. Här kan för tydlighetens skull också beröras det fallet att t.ex. en restaurangägare sätter upp flera radio- eller TV-mottagare i sin lokal så att gästerna kan ta del av sändningarna. Den här aktuella regeln blir då inte tillämplig. Anledningen är att det i ett sådant fall inte är fråga om uppspelning ur en databas utan om mottagande av sändningar av radio- eller TV-program. Det är i stället reglerna om sådana sändningar som blir tillämpliga. Ingen myndighet eller annat allmänt organ får efterforska 1.upphovsmannen till en framställning som har offentliggjorts eller varit avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en teknisk upptag- ning eller den som har framträtt i en sådan framställning, 2.den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upp- tagning, eller 3.den som har lämnat uppgifter enligt 1 kap. 2 §. Förbudet hindrar inte efterforskning i fall då denna grundlag med- ger åtal eller annat ingripande. I sådana fall ska dock den i 3 § angivna tystnadsplikten beaktas. Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ ingripa mot någon för att han eller hon i ett radioprogram eller en teknisk upptagning har brukat sin yttrandefrihet eller medverkat till ett sådant bruk. Det nya tredje stycket behandlas i avsnitt 7.4.3.3–7.4.3.5. Motsvar- ande regel om s.k. repressalieförbud har införts i ett nytt andra stycke i 3 kap. 4 § TF. Här hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. En ändring har också gjorts i fråga om straffsanktioneringen av överträdelse av repressalieförbudet, se kommentaren till 5 § nedan. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot sin tystnadsplikt enligt 3 § ska dömas till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller den som i ett radioprogram eller en teknisk upptagning upp- såtligen eller av oaktsamhet lämnar felaktiga uppgifter om vem som är framställningens upphovsman eller har tillhandahållit den för offentlig- görande, vem som framträder i den eller vem som har lämnat uppgifter i den. För efterforskning i strid med 4 § första och andra stycket döms, om efterforskningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst . För uppsåtligt brott mot repressalieförbudet i 4 § tredje stycket döms till böter eller fängelse i högst . I ringa fall ska dock inte dömas till an- svar. Allmänt åtal för brott som avses i första stycket får väckas endast om målsäganden har anmält brottet till åtal. Ändringen i andra stycket är en följd av införandet av ett nytt tredje stycke i 2 kap. 4 § YGL. Det nya tredje stycket behandlas i avsnitt 7.4.3.3–7.4.3.5. Mot- svarande ändring har också gjorts i 3 kap. 5 § tredje stycket TF. Här hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. Varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att sända radioprogram genom tråd. Den frihet som följer av första stycket hindrar inte att det i lag med- delas föreskrifter i fråga om 1.skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning, 2.skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för överföringar i den utsträckning det behövs med hänsyn till intresset av konkurrens beträffande sådana överföringar i nätet eller allmänhetens intresse av tillgång till sådana överföringar, 3.skyldighet för nätinnehavare att vidta åtgärder för att tillförsäkra mottagarkretsen inflytande över programvalet, 4.skyldighet för den som sänder program i television att utforma sänd- ningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, tolkning, upp- läst text eller liknande teknik blir tillgängliga för personer med funktions- hinder, eller 5.ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som inriktas på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp. Den nya fjärde punkten i andra stycket innehåller ett nytt undantag från etableringsfriheten för trådsändningar. Undantaget ger möjlig- het att införa lagregler om skyldighet för den som sänder TV- program genom tråd att göra programmen tillgängliga för personer med funktionshinder. I likhet med vad som gäller i fråga om 3 kap. 4 § YGL avses med uttrycket den som sänder program den som står bakom programmet, dvs. programföretaget, inte den som med- verkar enbart genom att ställa sändningskapacitet till förfogande. Regeln ger alltså möjlighet att ålägga programföretag en skyldighet. Den ger inte tillstånd till regler i vanlig lag om skyldighet för den som är nätinnehavare att i nätet förmedla en viss mängd program som har utformats på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för per- soner med funktionshinder (se närmare i avsnitt 8.3). Undantaget ger enbart tillstånd till skyldighet att förse sänd- ningarna med tekniska hjälpmedel som gör dem tillgängliga för personer med funktionshinder. Det innebär inte något medgivande till regler som rör innehållet i sändningarna, t.ex. regler om skyl- dighet att göra program vilkas innehåll är anpassat till personer med kognitiva funktionshinder, dvs. hinder som har med förståelse eller kunnande att göra. Eftersom det här är fråga om att göra TV-pro- gram tillgängliga för personer med funktionshinder avses med ordet tolkning i lagtexten inte tolkning till annat talat språk utan tecken- språkstolkning eller syntolkning. Som har angetts i avsnitt 8.3 anser att även syntolkning kan betraktas som ett tekniskt hjälpmedel. Bestämmelserna i 9 kap. 1–4 §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal ska gälla också i fråga om radioprogram och tekniska upp- tagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitiekanslern får över- lämna åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål om an- svar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folk- grupp, brott mot medborgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka all- mänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott ska väckas är i fråga om radioprogram från det att programmet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2, från den tidpunkt när informationen inte längre tillhandahölls. I fråga om sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 är tiden från uppspelningen. Beträffande tek- niska upptagningar är tiden från det att upptagningen gavs ut. Be- träffande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. Ändringen har samband med införandet av grundlagsskydd för digi- tal bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny punkt 3 i 1 kap. 9 § första stycket YGL, se kapitel 5. Vid offentlig uppspelning ur en databas är det själva uppspel- ningen som omfattas av grundlagsskydd. Denna sker vid ett visst Offentlig uppspelning ur en databas är därför i här rele- vanta hänseenden mera lik traditionell sändning av ljudradio- eller TV-program, för vilka preskriptionstiden räknas från sändnings- tidpunkten, än sådant tillhandahållande av information ur en data- bas som omfattas av nu gällande databasregel. För offentlig uppspel- ning ur en databas bör därför gälla att preskriptionstiden ska vara från uppspelningen. De nya bestämmelserna kräver inga särskilda övergångsbestäm- melser. De kan börja tillämpas , dvs. efter utgången av det år då förslagen tidigast kan bli slutligt antagna av . 10.4Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare enligt 6 § gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsför- ordningen och yttrandefrihetsgrundlagen om 1.rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggör- 2.förbud mot att ingripa mot bruk eller missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant bruk eller missbruk, 3.straff för överträdelse av förbudet enligt 2, 4.förbud mot att efterforska upphovsman, meddelare, den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har till- handahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning för offentliggör- ande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har fram- trätt i en sådan framställning samt 5.straff för överträdelse av förbudet enligt 4. Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdragstagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direktör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. Ändringen i första stycket punkterna 2 och 3 behandlas i av- snitt 7.5.2.2. Punkterna 4 och 5 behandlas i avsnitt 7.5.2.1. Införandet av ordet bruk i punkten 2 innebär en hänvisning till de föreslagna nya uttryckliga reglerna i 3 kap. 4 § andra stycket TF och 2 kap. 4 § tredje stycket YGL om repressalieförbud. Hänvis- ningen i punkten 3 innebär att de föreslagna nya reglerna i 3 kap. 5 § tredje stycket TF och 2 kap. 5 § tredje stycket YGL om straff för överträdelse av repressalieförbudet blir gällande även till skydd för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekre- tesslagen. Tillägget i punkten 4 klargör att efterforskningsförbudet enligt 1 kap. 9 a § sekretesslagen har samma innebörd som efterforsknings- förbudet enligt TF och YGL. Till skydd för anställda och uppdrags- tagare i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretess- lagen gäller sålunda förbud mot att efterforska inte enbart upp- hovsman och meddelare utan även förbud mot att efterforska den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan framställning. Punkten 5 innebär en hänvisning till de befintliga bestämmelserna om överträdelse av efterforskningsförbudet i 3 kap. 5 § andra stycket TF och 2 kap. 5 § andra stycket YGL. Den innebär att samma straffansvar kommer att gälla för företrädare för sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som det straffansvar som enligt TF och YGL gäller för företrädare för myndigheter eller andra allmänna organ. Ändringarna kräver inga särskilda övergångsbestämmelser utan kan träda i kraft som ändringarna i TF och YGL, dvs. 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Bestämmelserna i 12–15 §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhanda- hållande av information som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrande- frihetsgrundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och anmäla vilket namn databasen har. I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrande- frihetsgrundlagen ska namnet innehålla databasens domännamn eller mot- svarande uppgift. När ett sådant programföretag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och TV-lagen (1996:844) att sända radioprogram också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § första stycket gälla att -utgivare ska utses för verksamheten, -uppgift om vem som är utgivare, och i förekommande fall ställ- företrädare, ska antecknas i register hos programföretaget. Förslaget behandlas i avsnitt 5.4.3. Det har samband med förslaget till införande av grundlagsskydd för digital bio genom en ny punkt 3 i 1 kap. 9 § första stycket YGL om grundlagsskydd för offentlig uppspelning ur en sådan databas som sägs i första stycket 1 i samma paragraf. Det krav angående databasers namn som anges i 3 kap. 18 § tillämpningslagen kan inte gälla för en sådan databas som avses i den föreslagna nya regeln om offentlig uppspelning ur en databas. Anledningen till detta är att den databas som den offentliga uppspelningen sker ur inte måste ha kontakt med Internet eller på annat sätt vara tillgänglig för allmänheten för att användas för sådan uppspelning. Det torde oftast vara fråga om en enbart lokalt åt- komlig databas. En databas som används för offentlig uppspelning enligt den ovan föreslagna nya regeln måste alltså inte ha ett domän- namn eller någon motsvarande uppgift. Kravet på att namnet ska innehålla domännamn eller motsvarande uppgift bör därför endast gälla för sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 YGL. Se även nedan under 19 §. Utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrande- frihetsgrundlagen utfärdas av Radio- och på ansökan av den som bedriver verksamheten. En ansökan ska innehålla uppgift om databasens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna utgår och vem som utsetts till utgivare samt, i förekommande fall, ställföreträdare för ut- givaren. I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. Ansökan ska också innehålla en teknisk beskrivning av verksam- heten. Av beskrivningen ska det framgå hur information tillhandahålls allmänheten. Beskrivningen ska ha sådan omfattning att det framgår om verksamheten uppfyller förutsättningarna enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen. Till en ansökan ska fogas bevis att utgivaren uppfyller de behörig- hetsvillkor som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att utgivaren har åtagit sig uppdraget. Vad som har sagts ovan under 18 § om att kravet på att databasens namn ska innehålla domännamn inte kan gälla för databaser som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL är tillämpligt även här. Databasens namn får i fall av offentlig uppspelning ur en databas enligt 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL i stället anges t.ex. enligt följ- ande Biografen (alternativt filmbolaget ) databas för offent- liga uppspelningar, belägen på i Z-stad. Radio- och ska föra register över verksamheter enligt 1 kap. 9 § första och andra styckena yttrandefrihetsgrundlagen. Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. Det får innehålla upp- gifter om databasens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna eller uppspelningarna utgår, vem som utsetts till ut- givare och, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren, en tek- nisk beskrivning av verksamheten samt tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivningsbevis. Ändringen föranleds av förslaget till grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny tredje punkt i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Den behandlas i avsnitt 5.4.3. Den som sänder radioprogram till allmänheten ska ombesörja att varje program spelas in. Denna skyldighet gäller också sådana radioprogram som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen. Inspel- ningen ska bevaras från sändningen eller, i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen, från det att informationen inte längre till- handahölls och, i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen, från uppspelningen. Beträffande överföringar som omfattas av 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen och motsvarande överföringar enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihets- förordningen är det tillräckligt att det dokumenteras vilken informa- tion som tillhandahålls. Den som här i landet för någon annans räkning bedriver sändnings- verksamhet över satellit eller som upplåter satellitkapacitet ska också ombesörja att varje program spelas in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan ska göra detta enligt första stycket. Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och oför- ändrad vidaresändning av radioprogram genom trådnät. Ändringen har samband med förslaget till grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny tredje punkt i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Ändringen krävs för att åstadkomma överensstämmelse med den föreslagna särskilda regeln i 7 kap. 1 § andra stycket YGL om utgångspunkten för pre- skriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i en offentlig uppspelning ur en databas. Ändringen behandlas i avsnitt 5.4.3. Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån överföringar eller upp- spelningar som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen har utgått eller där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. Ändringen föranleds av förslaget till grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny tredje punkt i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Den behandlas i avsnitt 5.4.3. Ändringarna föranleds av utökningen av YGL:s tillämpningsom- råde till att omfatta digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas (se 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL) och bör träda i kraft som ändringarna i YGL. Särskilt yttrande av ledamöterna (), (), (), () och () samt experterna Vi instämmer i föreslag om att digital bio ska föras in under YGL:s tillämpningsområde. Detta innebär bland annat att YGL:s förbud mot censur och hindrande åtgärder blir gäll- ande för sådan bio. I kommitténs direktiv finns emellertid också ett uppdrag att lämna förslag till ändringar i YGL som gör att även digital bio ska kunna förhandsgranskas. Av direktivens utformning framgår att det inte är fråga om att överväga lämpligheten av ett sådant förslag utan att kom- mittén ska lämna förslag till sådana ändringar. Vi har därför inga invändningar mot själva utformningen av det förslag om förhandsgranskning av digital bio som lämnar. Vi är också väl medvetna om att en särskild ut- redare har i uppdrag att se över granskningslagen och om nuvarande filmcensur är relevant (dir. 2008:62). Vi vill dock markera att vi i själva sakfrågan principiellt anser att filmcensuren bör avskaffas. Om så blir fallet behöver det av lämnade förslaget givetvis inte heller genomföras. Särskilt yttrande av ledamöterna (), (), () och Vi står bakom förslag att det i YGL in- förs en ny bestämmelse som ger tillåtelse till regler i vanlig lag om skyldighet att göra trådsända TV-program tillgängliga för personer med funktionshinder. I den motivtext som finns i kommitténs betänkande lyfts det fram att hänsyn ska tas till programföretagens finansiella förutsättningar när dessa regler utformas. Vi vill för vår del understryka att detta inte får tolkas så att syftet med bestämmelsen urholkas. En beredning på det tryck- och Beslut vid regeringssammanträde . En beredning tillkallas med uppgift att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt utreda och lämna förslag till lösningar av olika problem på detta område.