sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — En formu- lering som eftersom varit i dröjsmål med betalning av en förfallen skuld kan förvisso låta respektingivande, men blir rakare om den skrivs eftersom dröjt med att betala en förfallen skuld. Även långa sammansatta ord gör språket tungt och koncentrerat: Arbetsförmågenedsättning föreligger inte på grund av sjukdom. Det kan hellre uttryckas så här: Arbetsförmågan är inte nedsatt på grund av sjukdom. Myndighetsspråket drabbas ofta av substantivsjukan. De viktiga verben (undersöka) som uttrycker handlingen görs om till substantiv (undersökning), och ett innehållstomt verb (företas) läggs till. Sub- stantivsjukan gör texten tung och mångordig. I de fall det är viktigt att tala om Vem som gör eller gjort något måste du se upp. Sub- stantiveringar döljer den agerande! Exempel: Den omständigheten att återbetalning av lånet skett (vem har betalat tillbaka lånet?) 3.Har domen ett vardagsnära språk i stället för ett omständligt och högtravande? Som svar på denna fråga ger du ett allmänt omdöme av språket i domen. I frågorna 2632 om språket får du många exempel på meningsbyggnad och ord och fraser som man bör undvika. När du klarat av de frågorna, kan du se om ditt första intryck stämde eller ej! Parter och vittnen vill gärna känna igen sig i sina berättelser och behöver därför få dem återgivna på ett språk som ligger nära deras eget. Så är det också i många domar. Berättelserna har i regel korta meningar och ett allmänspråkligt ordval. Men det finns också domar med ett mycket högtravande språk även i referat. Ett vårdat, nutida och enkelt språk kan med fördel användas i hela domen, såväl i be- rättelser som i domstolens egna bedömningar. Se även upp med krångliga formuleringar och fackspråk och fackjargong som hämtats från författningar eller som använts av myndigheter eller experter. Förstår parter och andra berörda? Viktigt innehåll i domen 4.Innehåller domen det som läsarna behöver veta och som krävs enligt lag? I följande punkter anges vilket innehåll en dom alltid bör ha. An- vänd punkterna som en checklista. Fler kommentarer kring de olika punkterna finns i frågorna 59. Det mest intressanta i domen är naturligtvis själva avgörandet och skälen till det, dvs. domslut och domskäl. Det ger svar på de viktiga frågorna Hur gick det och Varför gick det så. Domslutet måste ge exakt besked om Vad någon ska göra, så att domen kan verkställas. I domen måste det finnas svar på de frågor som parterna ställt genom sina yrkanden, grunder och inställningar. Domstolen måste därför återge yrkandena korrekt och på så sätt visa att den för- stått vad parterna begärt. Själva tvistefrågan måste givetvis framgå, dvs. vad det är dom- stolen prövat. Redovisningen av förhör med parter och andra bör anpassas efter målets karaktär. Endast det som är relevant för målet bör tas med. Om vissa utsagor eller sekretessbelagd information inte finns med, bör detta anges, så att parterna förstår att domstolen inte glömt något. Se fråga 8 och fråga 9. Domskälen måste innehålla bevisningen och andra argument för och emot domslutet. Det är viktigt att parternas alla påståenden och invändningar blir bemötta. Domskälen måste visa hur dom- stolen resonerat. Det finns väl inte bara allmänna hänvisningar till vad som ovan sagts? Se fråga 7. Annat viktigt innehåll är information om hur man kan överklaga domen eller på annat sätt gå vidare. Det måste också framgå av domen om den varit enhällig eller om någon framfört skiljaktig mening. 5.Är domslutet klart och entydigt formulerat? Domslutet måste klart och tydligt ange vad det är som ska hända eller göras. Det ska ofta ligga till grund för vidare åtgärder, t.ex. att någon ska betala ett visst belopp till någon, att en myndighet ska inleda vård av någon enligt LVU eller att en kommun ska ge viss socialhjälp till någon. Alla sådana åtgärder ställer stora krav på exakt- het. Om det uppställs villkor, måste dessa vara tydliga i fråga om plats, tid, sätt etc. Vissa fraser som brukar användas i domslut kan vara svårbegripliga och alltför knapphändiga, t.ex. åtalet ogillas, käromålet ogillas, tings- rättens tredskodom undanröjs, beslut undanröjs, hov- rätten fastställer tingsrättens domslut. De bör skrivas på ett mera be- gripligt sätt så att den som berörs av det förstår vad som menas. Om fackordet absolut måste användas, förklara det i så fall på det sätt man brukar göra när domen avkunnas muntligt. Att i stället för åtalet ogillas skriva t.ex. att NN frikänns är mycket klarare. Någon mening om vad det innebär att rätten undanröjer ett beslut eller fastställer ett domslut är alltså önskvärt. 6.Har viktig information som yrkanden och myndigheters avgöranden integrerats i texten i stället för att lämnas i bilagor? Det är enkelt att lägga t.ex. stämningsansökan och en myndighets beslut som bilagor till domen. Och det kan tyckas rationellt att inte skriva om sådant som någon annan redan gjort. Men tänk alltid på läsarna! De behöver kanske hellre få informationen i sitt rätta sam- manhang. Bilagor kräver alltid bläddrande! Dessutom kan det finnas mycket mer information i bilagorna än som krävs för domen. Särskilt besvärligt kan det bli för läsarna om det i domen hän- visas till åtalspunkter i stämningsansökan som inte är tydligt mark- erade. Fundera därför på följande: Kan du underlätta för läsarna genom att i domen återge rele- vanta delar från stämningsansökan eller andra bilagor som du bygger dina resonemang på eller måste hänvisa till? Det räcker kanske med några rader för att läsarna ska få infor- mationen i sitt sammanhang? Om domen ska publiceras elektroniskt, kommer bilagorna att saknas då? Bara av den anledningen bör du kanske integrera bilageinnehållet i domen? 7.Är de egentliga domskälen pedagogiskt presenterade under egen rubrik? Var finns de egentliga domskälen i den dom du skriver eller granskar? Är de fylliga och pedagogiska? Tänk på att läsarna förväntar sig en motivering till domslutet under rubriken . Dessvärre får de inte alltid det. Avsnittet brukar inledas med referat eller citat av författningsbestämmelser (alltid i förvaltningsmålen), beskrivningar av själva händelsen och referat av vad myndigheter, parter, vittnen och andra skrivit och sagt vid olika tillfällen (ibland mycket långa berättelser). Först där- efter tar domstolen själv till orda och gör sin bedömning, dvs. det som brukar betecknas som de egentliga domskälen. Det kan vara svårt att hitta bedömningen om den inte rubricerats tydligt. De egentliga skälen är dessutom i många fall ofullständiga och består i stort sett bara av en slutsats med oklara hänvisningar till de fakta som redovisats i den tidigare dokumentationen. Läsaren får då inte veta varför domstolen kommit till den slutsatsen. Exempel på oklara hänvisningar: Vad NN i övrigt anfört föranleder ingen annan bedömning. Även med beaktande av vad som i denna del anförts i hovrätten finner hovrätten inte anledning att frångå tingsrättens bedömning. Exempel på svårbegripliga skäl: Enligt grundläggande civilrättsliga principer åligger det den som påstår att avtal har träffats om köp eller försäljning av egendom eller utför- ande av visst arbete att styrka sina påståenden när motparten bestrider att avtal i frågorna har träffats. Enbart en parts egna uppgifter kan inte anses utgöra tilräcklig bevisning när påståenden har bestritts. Då NN inte förmått att mot YY:s inställning visa att avtal om köp eller betal- ning för egendomen förekommit i något av de omnämda avseendena skall käromålet ogillas. Se därför till att innehållet under rubriken är en fyllig och pedagogisk redogörelse för hur domstolen kommit fram till sitt avgörande. Där ska olika fakta bedömas, bevis värderas, invändningar bemötas och relevanta bestämmelser och grunder anges. Argument för och emot ska prövas och problematiseras. Ge läsarna ett tydligt svar på frågan Varför. Se även kommentaren under fråga 19 om rubriker som ska svara mot innehållet. 8.Lämnas relevant information om händelsen eller ärendet och vad vittnen, parter eller myndigheter skrivit och sagt? Det finns en stor risk för att domen blir för omfattande när den ges formen av ett protokoll där händelsen eller ärendet beskrivs och alla berättelser från parter, vittnen, myndigheter och experter refereras eller citeras. Det kan t.ex. leda till att likartade berättelser åter- kommer i flera delar av domen. Och det kan leda till att strukturen uppfattas som rörig. Är det så din dom är upplagd? Försök att bara ta med den information som är relevant i målet. Undvik att redovisa allas berättelser som i ett protokoll i den ordning de lämnats. 9.Finns det förklaringar till varför inte all dokumentation återgetts? Det framgår av undersökningar att parter och andra som gett upp- lysningar i målet förväntar sig att känna igen sig i domen, dvs. att den information de lämnat också finns med i domen. Tänk alltså på att ge en förklaring till varför inte all dokumentation finns med. Om vissa delar är sekretessbelagda måste det också anges. Exempel på förklaring: Vittnena och B har också hörts om händelsen. Deras berättelser har inte tillfört något ytterligare i målet och har därför inte tagits in i domen. Står det som läsaren är mest intresserad av tidigt i domen? Texten som helhet bör i princip alltid ha det viktigaste först, det läsaren först vill veta. Det hjälper läsaren att tolka resten av texten. Alla domar bör därför ha domslutet i början av domen. Det bör (med nuvarande utformning av domar) stå efter förteckningen med parter m.m. I längre domar och domar av allmänt intresse I längre domar (fler än 910 sidor) bör det också finnas en sammanfattning och innehållsförteckning i början av domen. De kan (med nuvarande utformning av t.ex. tingsrättsdomar) läggas efter den inledande blanketten med parter, domslut m.m. Se även kommentaren till fråga 13 och fråga 14. Särskilt om målet bedöms få ett allmänt intresse, bör det också inledningsvis finnas en kort redogörelse för bakgrunden till målet och ramen för domstolens prövning, så att det klart framgår vad domstolen ska och inte ska (och inte heller kan) pröva. Se även kommentaren till fråga 15. 11.Är dispositionen tematisk när många yrkanden eller sakfrågor behandlas? Om din dom tar upp flera yrkanden eller sakfrågor, är det då lätt att se var de behandlas? Ett bra sätt kan vara att behandla ämne för ämne med tydlig rubricering för varje ämne, en s.k. tematisk disposition. Under varje rubrik behandlar du ämnet i sin helhet. Frågor som hör sakligt ihop bör alltså behandlas i ett sammanhang. Exempel på uppdelning på sakfrågor i ett skälavsnitt: Ersättning för inkomst- och pensionsförlust samt livränta Retroaktiva och framtida merkostnader Olägenheter i övrigt, framtida kostnadsrisker När dispositionsprincipen ärendegången i stället används i domen (med ärendet, vad olika personer och instanser sagt, bestämmelser som gäller i ärendet, etc. och slutligen rättens bedömning) är det lätt hänt att alltför mycket och även irrelevant information tas med i domen eller att den upprepas på flera ställen i domen. Det är också svårt för läsaren att veta vad den ska ha informationen till, om det dröjer länge innan resonemanget kring alla dessa fakta tas upp först i ett bedömningsavsnitt på slutet. Tänk därför efter: Är en tematisk disposition lämplig i domen? Används s.k. vävteknik i domskälen? Domskälen ska redovisa just skälen för domstolens avgörande. De måste därför vara pedagogiskt och utförligt redovisade. Se kommen- taren till fråga 7. Ett bra sätt att vara pedagogisk är att svara på frågan Varför?. Det kräver svar på flera följdfrågor beroende på vilken typ av mål det är fråga om. Några vanliga frågor kan vara: Varför anser domstolen att jag begått det brott man dömer mig för? -Vilka bevis anser sig domstolen ha? -Hur har domstolen förhållit sig till det jag själv och NN framfört? -Varför blir straffet just det jag dömts till? -På vilket sätt är bestämmelserna i tillämpliga i mitt fall? Med s.k. vävteknik väver man ihop de fakta som lett fram till av- görandet med de bedömningar domstolen gjort. Läsarna får på så sätt svar på sina frågor i ett och samma sammanhang. De behöver då inte själva leta efter svaren i tidigare avsnitt eller bilagor. Men det måste naturligtvis framgå tydligt vad som är redovisning av fakta eller berättelser och vad som är domstolens bedömning. Fundera därför på följande: Finns det i resonemangen hänvisningar till tidigare avsnitt? Se då upp! Skriv inte så här: I förhör med A och B har de bekräftat vad åklagaren påstått i sin gär- ningsbeskrivning. Tingsrätten lägger deras uppgifter, som framstår som tillförlitliga, till grund för domen. Blir domskälen lättare att förstå om relevanta delar av t.ex. för- hörspersonernas berättelser tas med i resonemangen? Finns det en sammanfattning i början av domen? Sammanfattningar av det viktigaste innehållet i en text hör till de faktorer som ökar både läsarnas intresse och deras möjlighet att snabbt få överblick. Genom att få den viktigaste informationen först är det också lättare att värdera den information som lämnas senare i texten. Sammanfattningar bidrar på så sätt till ökad effektivitet och tidsvinster. Tänk därför efter om din dom skulle behöva en sammanfattning. Den behövs säkert om domen har fler än 910 sidor, kommer att bli massmedialt uppmärksammad, troligen kommer att överklagas, är principiellt intressant för en större mottagarkrets, eller kommer att publiceras elektroniskt. Följande innehåll kan vara lämpligt att ha med i en sammanfattning: Vad det är domstolen har prövat Vilken sorts mål det är fråga om Vilka roller de inblandade har i målet Vilket avgörande domstolen kommit fram till Vilka avgörande fakta som lett fram till avgörandet Vilka grunder domstolen valt (och om det finns fler än de valda, varför domstolen valt på det sätt den gjort). Finns det en innehållsförteckning i början av domen? Om din dom är längre än 910 sidor, bör det finnas en innehålls- förteckning i den. Lägg den i början av domen. En innehållsförteckning är naturligtvis till stor hjälp för läsarna. Men den hjälper också dig som skribent att ordna innehållet på ett bra sätt och att förse texten med bra rubriker. Man tvingas då rubri- cera innehållet på ett systematiskt sätt med rätt typografi för de olika rubriknivåerna. 15.Finns det en bakgrundsbeskrivning som ger ramen till målet? I kommentaren till fråga 10 om det viktiga står tidigt i domen – påpekas det att det inledningsvis bör finnas en kort redogörelse för bakgrunden till målet och ramen för domstolens prövning, så att det klart framgår vad domstolen ska och inte ska (och inte heller kan) pröva. Detta är särskilt viktigt i överrättsdomar som kan ha ett all- mänt intresse, men underlättar också förståelsen av underrättsdomar och i enklare mål. Före yrkandena i målet bör det därför kort anges en bakgrund till målet och vad domstolen ska pröva. Exempel på inledande meningar som ger ramen: Frågan i målet gäller Domstolen kan alltså inte ta ställning till Hovrätten/Kammarrätten ska endast pröva om Frågan om är avgjord genom tingsrättens/länsrättens dom. 16.Finns det läsanvisningar som talar om hur texten är upplagd? Får läsarna besked om vad som kommer att behandlas i den följ- ande texten? Den läsarhjälpen behövs i de flesta texter, dvs. att man i inledningen av olika partier talar till läsaren. Den allmänt före- kommande formuleringen Y-rätten gör följande bedömning är en sådan. Men fler texter om texten behövs. De underlättar läsningen väsentligt. Här följer några exempel: I hovrätten har förnyade förhör hållits med Deras uppgifter sammanfattas nedan. På åklagarens begäran har vittnesförhör hållits med Även deras utsagor sammanfattas nedan. Den första fråga som tingsrätten har att ta ställning till är om NN bedrivit bokföringspliktig näringsverksamhet som åtalet avser. Det återstår att ta ställning till betydelsen av den utredning som från bägge sidor har framlagts angående ägarförhållandena i Y-bolaget Vad sedan gäller frågan om bedrägeri gör tingsrätten följande över- väganden. Efter dessa inledande synpunkter övergår tingsrätten till den egentliga prövningen av gärningspåståendena. Tingsrätten konstaterar att en första förutsättning för bifall är att ett inbrott i försäkringsavtalets mening har begåtts. Som framgått har parterna olika uppfattning i denna fråga. Tingsrätten behandlar till en början olika omständigheter av betydelse för frågan om ett så- dant inbrott har begåtts. 17.Används punktlistor, tabeller, skisser eller andra upp- ställningar för att förtydliga komplicerat innehåll? I de allmänna domstolarna används punktlistor alltid i domsluten. Men punktlistor kan med fördel användas även på andra håll för att göra information överskådlig, när den består av många delar. Ofta kan t.ex. yrkandena listas. Meningar som innehåller flera villkor eller liknande kan också med fördel förses med punktlista. Se fråga 26. Med punktlistor kan man alltså lyfta fram viktig information, efter- som de sticker ut i texten och fungerar som blickfång. Exempel där punktlista med fördel skulle kunna användas: Åklagaren har som skriftlig bevisning åberopat sakkunnigutlåtande från SKL avseende spermaförekomst, rättsintyg avseende målsäganden, samtalslistor utvisande telefon- trafiken mellan i målet involverade personer, bilder från den aktuella lägenheten, undersökning av digitalkameran som tagits i beslag i A:s bostad samt bilder på målsägandens och A:s kläder. Åklagaren har som skriftlig bevisning åberopat -sakkunnigutlåtande från Statens kriminaltek- niska laboratorium om spermaförekomst, -rättsintyg för NN, -samtalslistor som visar telefontrafiken mellan personerna i målet, -bilder från den aktuella lägenheten, -undersökning av digitalkameran som tagits i beslag i A:s bostad och -bilder på NN:s och A:s kläder. Även andra typer av uppställningar eller bilder i form av matriser, tabeller, enkla skisser kan med fördel användas för att klargöra inne- håll som är komplicerat att uttrycka med bara ord. Det kan vara de inblandade parterna och deras relationer till varandra, förhållanden på brottsplatsen, kartor, redovisning av penningbelopp och mycket annat. Bara fantasin sätter gränser! Tyvärr förekommer skisser, tabeller och liknande sällan i domar. Hur är det i din dom? Har domen rubriker med tydlig nivåindelning? Kan man i din dom se hur rubrikerna förhåller sig till varandra? I längre texter brukar man nivåindela med hjälp av siffror på högst tre nivåer: 1, 2, 3 etc. på första nivån, 1.1 , 2.1 , 3.1 etc. på andra nivån och 1.1.1 etc. på tredje nivån. Man kan också nivåindela med hjälp av ett system med olika teckensnitt, teckenstorlek eller stilsort. I textbehandlingsprogrammen kan man välja utseende för de olika rubriknivåerna. I domar brukar nivåindelningen vara otydlig. Standardrubrikerna (beroende på måltyp) skrivas med versaler utan sifferindelning, t.ex. PARTERNA, ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE , SAKEN, DOMSLUT, YRKANDEN M.M., DOMSKÄL, HUR MAN ÖVERKLAGAR. I tingsrättsdomar skrivs dessutom rubriken med understrykning och de andra rubrikerna i dom- slutet med versaler. Övriga rubriker skrivs på olika sätt i olika domar, t.ex. med fet stil, med kursiver eller med normalstil med understrykning. Det gör att det är svårt att se vilken struktur domen har och i vilket förhållande textens olika delar står. Med ett sådant system blir det också mycket svårt att göra en bra innehållsförteckning. Innan det har tagits fram en gemensam typografisk utform- ning för domar, se till att rubrikerna skrivs så, att varje rubrik- nivå har sitt eget utseende. Har texten rubriker som svarar mot innehållet? Den här frågan är motiverad av att rubriken i många domar inte svarar mot textens innehåll. Läsaren förväntar sig att under den rubriken få domstolens motivering till domslutet, men som regel finns där mycket annat innehåll. Använd inte Domskäl som rubrik för all den utredning som tagits fram i målet. I domar från förvaltningsdomstolar är texten under rubriken skäl i regel uppbyggd så att den återspeglar ärendegången, dvs. allt det som tagits fram i ärendet: Utredningen med referat av vad parter och olika instanser skrivit eller sagt och vad som i förekommande fall framförts i muntlig förhandling I brottmålsdomar från de allmänna domstolarna brukar innehållet under rubriken vara följande: Ansvarsfrågan (vad som hänt och vad olika personer sagt) och därefter rättens bedömning av detta och slutsats, Påföljdsfrågan med bedömning och slutsats, ev. Skadeståndsfrågan med slutsats samt Övrigt med bedömning och slutsats. Ge bakgrunds- och utredningsmaterial egna rubriker. Bakgrunds- och utredningsmaterial ska naturligtvis också rubriceras. Det kan vara översiktliga rubriker av typen Bakgrund, Utredningen, , Utveckling av talan och dessutom sakrubriker som anger vad som behandlas under respektive avsnitt, t.ex. Ersättning för inkomst- och pensionsförlust samt livränta, Retroaktiva och framtida merkostnader, Åtalspunkten 1: Bostadsförmån och inköp av inventarier, Misshandeln, Vittnet NN:s berättelse. Vilka rubriker som passar beror naturligtvis på målet. När olika sakfrågor behandlas kan man med fördel också använda så kallade informativa rubriker, se kommentaren till fråga 20. Tänk alltså på följande: Låt rubriken bara omfatta domstolens resonemang och argumentation kring relevanta delar av utredningen. Är underrubrikerna informativa? En informativ rubrik brukar innehålla ett verb som talar om vad som sägs eller händer i texten. Den väcker intresse och ger liv åt framställningen. I alla domar finns den informativa . Om rubriken i stället skulle formuleras Överklagande, ger den mycket sämre besked om vad som står i texten. Utnyttja möjligheten att använda informativa rubriker. De passar bra i beskrivningen av händelseförlopp och inte minst i skälavsnitt, där skälen kan lyftas fram i underrubrikerna. Ett resonemang om ett inbrott kan anses vara ett inbrott enligt ett ingånget försäkringsavtal kan t.ex. rubriceras med följande fråge- rubriker: Vad föregick stölden ? Hur gick stölden till? Inbrott enligt försäkringsavtalet? Men det kan vara ännu bättre att lyfta fram textens slutsats i rub- riken. I stället för frågerubrikerna ger man då resultatet av resone- manget i rubriken: Personalen var medveten om risken för nya stölder Ändå har ett vädringsfönster sannolikt lämnats öppet L-firman har inte kunnat bevisa att inbrott enligt avtalet begåtts En sådan rubrik hjälper dig att bygga din argumentation på på- ståendet, vilket förmodligen ger läsaren ett tydligare svar på frågan varför domstolen dömt som den gjort än om du utgår från fråge- rubriken. För om du utgår från frågan, blir det antagligen en be- rättelse som avslutas med en slutsats med hänvisning till vad som anförts ovan. Informativa rubriker hjälper dig som skribent att tänka ut vad du vill ha sagt, och de hjälper läsarna att snabbt få veta det viktiga i texten. En intresseväckande rubrik ger också större medvetenhet vid läsningen. Man blir mera vaken och intresserad av att ta reda på hur domstolen kommit fram till det som påstås i rubriken, och man minns troligen innehållet bättre. Ännu ett exempel: Informativ rubrik som fråga Har bedrivit bokföringspliktig näringsverksamhet så som åklagaren gjort gällande? Informativ rubrik som påstående Utredningen visar inte att bedrivit bokföringspliktig näringsverksamhet så som åklagaren gjort gällande Är nya stycken markerade med blankrad? Markera alltid nytt stycke tydligt. Det gör du genom att lägga en tom rad mellan styckena (blankrad). Xxx xxx xxxxxxxx xx xxxx xxxxxxx xx xxxx xxxx xxxxxxxxxxxxx xxxx xxxxxx xxxxx xxxxx xxxx xxxx xxxxxxxxxx xxx xxxxx xxxx xxxxx x Xx xxxx xx xxxx x xxx x xxxxx xxxxxxxxx x xxxxxxxxxxxxxx xxx xxx xxxxxxx xxxxx xxx xxx xx. Avdela inte tankegångar med hjälp av tankstreck i texten! Gör nya stycken i stället. Skriv inte så här med tankstreck Xxx xxx xxxxxxxx xx xxxx xxxxxxx xx xxxx xxxx xxxxxxxxxxxxx xxxx xxxxxx xxxxx xxxxx xxxx xxxx xxxxxxxxxx xxx xxxxx xxxx. xxxxxxxx xxxxxxxxx xxx xxxx xxxxx xxxxx x xxxx. – Xxx Xx xxxx xx