sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — Utredningen gör, baserat på analyser bedömningen att av denna effektivisering kan komma att inträffa 2016. Som också har nämnts i avsnitt 5.3.2, visar beräk- ningar att energiskatten är ett viktigt styrmedel för energieffektivi- sering inom sektorn bostäder och service m.m., men att den inte, som i transportsektorn, som enskilt styrmedel bidrar till merparten av den effektivisering som sker. Utredningen gör bedömningen att huvuddelen av den effektivisering som punktskatter och mer- Bostäder och service m.m. värdesskatt på energianvändning inom småhusbebyggelsen och effektiviseringsvinsterna vid fjärrvärmekonvertering inom fler- bostadshus- och lokalsektorn leder till 2016 fångas upp i de beräkningar som redovisas i avsnitt 5.5.1 och 5.5.2. Skatternas bidrag till effektivisering redovisas därför inte separat i sammanställningen i avsnitt 5.5.14. har gjort bedömningar av framtida marknads- andelar och de effekter som en rad teknikupphandlade produkter kan få på sina respektive marknader. Myndigheten bedömer att framförallt fyra genomförda teknikupphandlingar kan ha betydan- de effekt på produktutbudet, och därmed energianvändningen, under direktivets giltighetstid: Tappvattenarmaturer, upphandlingen avslutades FTX-aggregat, upphandlingen avslutades Styr- och övervakningssystem, upphandlingen avslutades Solskydd, tester pågår och upphandlingen beräknas vara avslu- tad 2007/2008 För tappvattenarmaturer ingår den vinnande teknikupphandlade armaturserien i den vinnande tillverkarens standardsortiment . gör bedömningen att för- säljningen kan förväntas fördubblas . Teknikupphandlingen bedöms bidra till en effektivare energi- användning relativt bassortimentet av armaturer på marknaden 2009. Vidare börjar andra tillverkare erbjuda pro- dukter med samma prestanda. I teknikupphandlingen av FTX-aggregat utsågs två olika vinnare. Upphandlingen slutfördes , men det är först när passivhus och lågenergihus har börjat uppföras i som försäljningen av den vinnande typen av FTX-aggregat har ökat. Dock säljer tillverkare och återförsäljare fortfarande en domine- rande andel ventilationsaggregat som är mindre energieffektiva. Försäljningsvolymen för FTX-aggregat är också begränsad i befint- liga småhus, eftersom många småhus har självdragsventilation. bedömer att försäljningen av de vinnande aggregaten och produkter med motsvarande prestanda kommer att öka, men ökningen har inte kunnat bedömas kvantitativt. Bostäder och service m.m. Teknikupphandlingen av brukarvänliga styr- och övervaknings- system bedöms medföra att driftoptimering av lokalbyggnader underlättas jämfört med situationen . be- dömer att driftoptimering kan medföra 15 effektivi- sering av den energi som kontrolleras av fastighetsägaren, dvs. uppvärmning och fastighetsel. De lokalkategorier som främst berörs är kontor och förvaltning, butiker samt vård. Energi- myndigheten har antagit en försiktig ökning av brukarvänliga styr- och övervakningssystem, och beräknat att det sammantaget finns en nationell energieffektiviseringspotential på cirka 200 GWh för uppvärmning och cirka 100 GWh för fastighetsel (vilket med utredningens viktningsfaktorer motsvarar en effekti- vare primär energianvändning på 450 GWh). Automatisk, rörlig solavskärmning med dagsljusinlänkning kan medföra minskad energianvändning för klimatkyla, minskad energianvändning för fläktel samt minskad elenergianvändning för belysning tack vare dagsljusinlänkning djupare in i byggnaden. saknas praktisk erfarenhet av storskaliga effekter av sol- avskärmningssystem med dagsljusinlänkning. bedömning av framtida möjliga effekter bygger därför på antagan- den om införande av tekniken. Sammanlagt uppskattar Energi- myndigheten den totala nationella eleffektiviseringspotentialen för automatisk, rörlig solavskärmning med dagsljusinlänkning till några tiotal GWh . En sammanställning av dessa resultat lämnas i tabell 5.20. Dock inkluderar dessa endast teknikupphandlingarnas bedömda direkta effekter. Till detta ska läggas upphandlingarnas indirekta effekter (s.k. spridningseffekter), som kan bedömas vara minst lika stora som de direkta effekterna. Bostäder och service m.m. Tabell 5.20 Sammanställning av framtida bedömda och uppskattade effekter av fyra teknikupphandlingar som genomfördes , slutlig energianvändning, TWh [TWh/år] [TWh/år] Källa: , . Mer än hälften av kommuner genomför Klimatinvesteringsprogram (KLIMP). Programmen ingår i ett stat- ligt bidragssystem och är tillsammans med det lokala Investerings- programmet (LIP, beskrivs i avsnitt 5.3.6) den enskilt största svenska miljösatsningen med investeringsbidrag som genomförts. Programmen administreras av , som remitterar åtgärdsförslag till , och . KLIMP fokuserar på investeringar som minskar utsläppen av växthusgaser, och har inte energieffektivisering som direkt huvud- syfte. De finansiellt största åtgärderna och de åtgärder som har störst effekt på energianvändningen återfinns i programmen inom fjärrvärmeområdet och kraftanläggningar. Ett flertal projekt som bedrivs inom ramen för KLIMP avser framställning och använd- ning av biogas baserad på avfall. Beräkningar för respektive avseende energi- effektivisering och flödande energi som solvärme visar att åtgärder- na i KLIMP kommer att bidra till en effektivare energianvändning motsvarande och . Energi- myndigheten har inte redovisat några beräkningar av hur stor effekt som uppnåtts av de åtgärder riktade mot effektivare energianvänd- ning inom anläggningar som ingår i den handlande sektorn. Bostäder och service m.m. 5.5.6Stöd till energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet (tidigare OFFROTTPF60FPT) Stödet till energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler hanteras av . Stödet används för offentlig verksamhet och ska bidra till att öka investeringsvolymen inom bygg- och fastighetsbranschen och bidra till en ökad syssel- sättning. Stödet motiveras också med miljö- och energipolitiska mål. Ägare till lokaler som i huvudsak används för offentlig verk- samhet kan söka stöd för investeringar som syftar till att effektivi- sera energianvändningen eller för konvertering till biobränsle, fjärrvärme eller berg-, jord- eller sjövärmepump. Investeringar för effektivare energianvändning eller konvertering ger i skattelättnad upp till högst per byggnad, utom för investeringar i solceller som ger skattelättnad per byggnad. Stödet infördes och kommer att vara i kraft (Förordning 2005:205). Stödet omfattar en ekonomisk ram på , varav 150 miljoner ska gå till solcellsutbyggnad. De åtgärder som stödet omfattar är: Konvertering från el eller fossila energikällor till förnybara energikällor, i vissa fall värmepump eller fjärrvärme Anslutning till fjärrkyla eller installation av system för frikyla Installation av effektivt styr- och reglersystem Förbättring av klimatskal och värmeåtervinning Fram till hade beviljats för åtgärder som inte är solcellsinstallationer samt i bidrag solcellsinstallationer. Uppnådda effekter av bevilja- de bidrag har beräknats i tre grupper, nämligen energieffektivi- seringsåtgärder, konvertering samt för stöd till solceller. De beräk- nade resultaten är liksom andra liknande beräkningar behäftade med osäkerhet. 60TP PT OFFROT står för renovering, om- och tillbyggnad av offentligt ägda byggnader. Bostäder och service m.m. Åtgärder som genomförs inom OFFROT-programmet bedöms ha effekt till minst . Sammanlagt beräknas de be- viljade investeringarna bidra till en årlig effektivisering med i slutlig energianvändning respektive i primär energianvändning. Tabell 5.21 Uppskattad energieffektivisering av beviljade medel för stödet till offentliga lokaler. Slutlig respektive primär energi- användning med utredningens viktningsfaktorer, TWh 5.5.7Stöd till installation av solvärmeanläggningar i småhus Stödet för installation av solvärmeanläggningar i småhus infördes och gäller för installation av solvärme i bostäder och bostadsanknutna lokaler (Förordning 2000:287). Stödet hanteras av och gäller . hade ansökningar beviljats för . I vårpropositionen 2007 utöka- des anslaget för med till . ska stödet uppgå till samt för och till . Solvärmeanläggningar har lång livslängd, varför utredningen gör bedömningen att alla effektiviseringar sedan stödet infördes kan räknas in i uppnådd effektivisering . I bidragsansök- ningarna uppges vilken typ av uppvärmning solvärmen i huvudsak ersätter, hur många m2P P solfångare som installerats samt effekt i kWh/m2P .P Solvärmen ersätter i första hand energi för uppvärmning av tappvarmvatten och i andra hand rums- uppvärmning och vår. bedömer att stödet för installation av sol- värmeanläggningar i småhus kommer att leda till en årlig effektivi- sering, som uppgår till cirka 114 GWh. Utöver detta bedömer att spridningseffekter av stödet kom- mer att leda till en betydande effektivisering. Bostäder och service m.m. har bedömt att den kvarvarande effekten av dessa spridnings- effekter är lika stora som de direkta effekterna . Tabell 5.22 Uppskattad framtida energieffektivisering för solvärmestöd till småhus , inklusive spridningseffekter. Slutlig respektive primär energianvändning med utredningens viktningsfaktorer, TWh 5.5.8Stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler Stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler gäller från (Förordning 2006:1028), och har en årlig budget på . Stödet hanteras av . Fram till hade sammanlagt stöd om beviljats. bedömer att hela stödet inte kommer att användas. bedömer emellertid att antalet inkommande ansökningar kan öka eftersom stödet kommer att marknadsföras i en större utsträckning än . Solvärmeanläggningar har lång livslängd. Utredningen gör därför bedömningen att all effektivisering kan tillgodoräknas i den bedömda effektiviseringen för . bedömning är att beviljade medel av detta stöd kommer att bidra med en effektivisering på cirka 1 GWh . 5.5.9Stöd för installation av energieffektiva fönster i småhus Stödet för installation av energieffektiva fönster infördes och gäller till och med (Förordning 2006:1587). ansvarar för stödet , tidigare admi- nistrerades stödet av . Totalt sett omfattar stödet 100 miljoner för och , och bedömer att hela stödet kommer att användas. Besparingslivslängden för fönster är mycket lång, varför hela effektiviseringen kan räknas kvarstå . Bostäder och service m.m. har vid beräkningen av stödets effekt endast tagit hänsyn till den direkta energieffektivisering som installation av energieffektiva fönster leder till. Indirekta effekter som t.ex. minskat golvdrag har inte medräknats. Vid beräkningarna har ansatt ett genomsnittligt värmegenom- gångstal (så kallat U-värde) för äldre tvåglasfönster till 2,8 W/mP2KP . Myndighetens bedömning är att stödet kommer att bidra med en energieffektivisering på 65 GWh slutlig energianvändning, vilket motsvaras av cirka 120 GWh primär energianvändning. Stödet till energieffektiva fönster har också som syfte att skapa en marknadsförskjutning mot ett ökat utbud av energieffektiva fönster. Stödet kompletteras av den energimärkning för fönster som infördes . Enligt märkningssystemet som går från A till G, motsvarar ett A-märkt fönster ett U-värde på 0,9 W/m2P PK. har i en enkätundersökning bland fönstertill- verkarna kartlagt vilka effekter märkningen tillsammans med stödet har haft på utbudet och försäljningen av energieffektiva fönster. Svaren indikerar att stödet har haft en stor betydelse för försälj- ningen av energieffektiva fönster, men att även märkningen numera har en påverkan. Vidare menar tillverkarna att marknaden har förskjutits mot såväl ett större utbud som en större efterfrågan på energieffektiva fönster. Tillverkarna påpekar att märkningen har ökat medvetenheten om energieffektivitet, och vissa tillverkare uppger att de numera endast erbjuder fönster som är energieffektiva. Den statistik som fönstertillverkarna har lämnat omfattar endast delar av marknaden, och kan därför inte användas för att kvantitativt beräkna spridningseffekter av fönsterstödet och märkningen. Det ger dock en indikation på att marknaden har utvecklats mot en starkt ökad försäljning av fönster med ett U-värde på högst 1,2 W/m2P KP . kommer i samråd med att göra en utvärdering av stödet för energi- effektiva fönster . Denna bör även innefatta en bedömning av stödets spridningseffekter. 5.5.10Stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Stödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus gäller till och med för konvertering från direktverkande el till fjärrvärme, individuell biobränslepanna Bostäder och service m.m. och värmepump (Förordning 2005:1255). Stödet hanteras av . Den totala budgeten för stödet är . Sammanlagt bedömer att konverteringarna från elvärme kommer att leda till en primär effektivisering på . För att undvika dubbelräkning kommer effekten av dessa konverteringsåtgärder inte att redovisas i sammanställningen i av- snitt 5.5.14. Effekten bedöms istället ingå i den åtgärdsorienterad top-down beräkning som redovisas i avsnitt 5.5.1 och bedöm- ningen av konvertering till fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler i avsnitt 5.5.2. Tabell 5.23 Uppskattad framtida energieffektivisering för stödet för kon- vertering från elvärme i småhus . Slutlig respektive primär energianvändning med utredningens viktningsfaktorer, TWh. I beräkningen ingår en värmefaktor (COP) för jord-, sjö- och bergvärmepumpar på 3,0.TPF61FPT 5.5.11Boverkets bygg och konstruktionsregler (BBR06) bygg- och konstruktionsregler anger den miniminivå på energiprestanda som ska uppfyllas av marknaden för nya byggnader. Reglerna reviderades och innehåller till skillnad från tidigare byggregler ett uppföljningskrav som ska vara uppfyllt senast efter att byggnaden tagits i bruk. Eftersom revi- deringen skett går det endast att göra en bedömning av den minskade energianvändning i bebyggelsen som de nya reglerna kan förväntas ge. I regelverkets energihushållningskapitel anges att byggnader ska vara utformade så att energianvändningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt kylbehov, effektiv värme- och kylanvändning och effektiv elanvändning (exklusive hushållsel) (BFS 2006:12).TPF62FPT Vidare anges att bostäder ska vara utformade så att byggnadens specifika energianvändning högst uppgår till 110 kWh per m2P P golv- 61TP PT COP är en förkortning av Coefficient of Performance, värmefaktor. 62TP PT Med AtempB B avses en samlade area som värms till minst 10 ºC. Värdet avser area uppmätt från insidan av ytterväggarna. Bostäder och service m.m. area (AtempB )B och år i klimatzon söder och 130 kWh per m2P P golvarea (AtempB )B och år i klimatzon norr. För en- och tvåbostadshus med direktverkande elvärme som huvudsaklig värmekälla får bygg- nadens specifika energianvändning högst uppgå till 75 kWh per m2P P golvarea (Atemp) och år i klimatzon söder och 95 kWh per m2P P golvarea (Atemp) och år i klimatzon norr. Lokaler ska vara utfor- made så att byggnadens specifika energianvändning högst uppgår till 100 kWh per m2P P golvarea (AtempB B) och år i klimatzon söder och 120 kWh per m2P P golvarea (AtempB )B och år i klimatzon norr. För lokaler får ett visst tillägg göras om ventilationens uteluftsflöde överstiger 0,35 l/s,m2P .P TPF63FPT De nya reglerna avseende byggnaders energiprestanda innehåller uppföljningskrav. Detta förväntas ge en ökad efterlevnad av regler- na. antar att en successiv marknadsanpassning sker till de nya reglerna och att effekten i form av effektivare energianvändning i ny bebyggelse därefter kvarstår under hela målperioden . Detta antagande ger en uppnådd energieffektivisering på slutlig energianvändning . Tabell 5.24 Förväntad årsvis effektivisering som nya byggregler förväntas ge, TWh Fjärrkyla bygger på samma princip som fjärrvärme med den skillnaden att den levererar kyla istället för värme. Fjärrkyla ersätter mindre kylanläggningar eller luftkonditionsaggregat som använder el. Fjärrkyla är främst ansluten till kontorsbyggnader. första fjärrkyleanläggning togs 1992. pro- ducerar ett trettiotal anläggningar i fjärrkyla motsvarande cirka 700 GWh. Enligt Svensk Fjärrvärme är potentialen för fjärr- kyla stor, och en undersökning som Svensk Fjärrvärme genomfört 63TP PT (BFS 2006:12). Bostäder och service m.m. visar att den totala efterfrågan på fjärrkyla kan komma att uppgå till motsvarande . I liksom i andra delar av ökar användningen av klimatkyla i byggnader. Enligt Energimyndighetens statistik- undersökning STIL2 används i genomsnitt 10,6 kWh el per m2P P och år till kylmaskiner i kontorsbyggnader.TPF64FPT Energimyndigheten antar i sina beräkningar av energieffektivisering genom fjärrkyla att hälften av den totala kontorsytan utgör en realistisk framtida potential.TPF65FPT Detta antagande leder till att energi- effektivare primär energianvändning kan uppnås genom ersättning av el med fjärrkyla för klimatkyla i byggnader. För att denna effektivisering ska komma till stånd kan eventuellt byggregler behöva revideras. Tabell 5.25 Bedömd framtida minskad energianvändning som utbyggnaden av fjärrkyla t.o.m. förväntas resultera i, TWh Utbyggnaden av kraftvärme bidrar, som nämnts i kapitel 4, signifikant till en effektivare energianvändning i . Den första svenska kraftvärmeanläggningen togs i drift . har kraftvärmeutbyggnaden ökat starkt, och står kraftvärmeproduktionen för fjärrvärme och el. I sin prognos för fortsatt utbyggnad bedömer Svensk Fjärrvärme att den svenska kraftvärmeproduktionen (exklu- sive basindustrins kraftvärme) kommer att innefatta ytterligare el respektive fjärrvärme baserad på kraftvärme . Svensk Fjärrvärme gör också bedömningen att kraftvärme- utbyggnaden kommer att fortsätta även efter 2016. Den planerade kraftvärmeutbyggnaden bedöms minska behovet av primär energi med fram . Däremot förblir den slutliga energianvändningen opåverkad av denna åtgärd. 64TP PT Energimyndigheten, 2006. Förbättrad energistatistik för lokaler – Stegvis STIL Rapport för år 1. Inventeringar av kontor och förvaltningsbyggnader. 65TP PT Hälften av den svenska kontorsarean motsvarar cirka 17 miljoner m2P .P Bostäder och service m.m. Det beror på att den helt genomförs på tillförselsidan, och därmed inte primärt omfattas av direktivet (2006/32/ EG). Kraftvärmeutbyggnaden bedöms leda till att det nationella genomsnittliga viktningsfaktorn för fjärrvärme sjunker från dagens 0,9 till cirka 2016. För de konverteringsåtgärder som har genomförts 2005 respektive bedöms genom- föras 2016 betyder det att en ytterligare effektivisering av den primära energianvändningen på kan inräknas i måluppfyllelsen . För uppfyllelse av det föreslagna EU-gemensamma besparingsmålet gör utredningen bedömningen att hela kraftvärmeutbyggnadens effek- tivisering av den primära energianvändningen kan komma att till- godoräknas. Tabell 5.26 Den del av den uppskattade framtida energieffektivisering till följd av planerad kraftvärmeutbyggnad 2016 som bedöms kunna räknas in i direktivet, TWh Källa: Svensk Fjärrvärme. 5.5.14Samlat resultat av bedömningar för sektorn bostäder och service m.m., perioden 2016 Sammantaget bedöms effekten av åtgärder 2016 till följd av redan beslutade styrmedel leda till effektivare slutlig energianvändning respektive . Detta motsvarar en effektivare primär energianvändning på respektive , tabell 5.27. Bostäder och service m.m. Tabell 5.27 Samlad förväntad energieffektivisering som följd av redan genomförda åtgärder samt redan beslutade insatser och styrmedel, TWh Program/styrmedel inom sektorn bostäder och service m.m. [TWh] inom småhussektorn, beräknat Konvertering till fjärrvärme i 2000 2005, solvärme Stöd till energieffektiva fönster 5.6Summering av tidiga åtgärder och bedömd effekt av beslutade styrmedel Genom tidiga åtgärder (perioden 2005), beskrivna i avsnitt 5.3 ovan, som enligt direktivet (2006/32/EG) kan tillgodoräknas bedöms energieffektiviseringen i sektorn bostäder och service m.m. uppgå till slutlig energi respektive primär energi. Till detta ska läggas effekter av åtgärder som bedöms komma till stånd 2016 till följd av redan beslutade styrmedel, beskrivna i avsnitt 5.5 ovan. Samman- lagt för tidiga åtgärder och åtgärder som bedöms komma till stånd 66TP PT I denna bedömning ingår även effekten av skatterna med avseende på effektivare energi- användning för uppvärmning och tappvarmvatten i småhus. 67TP PT I denna bedömning ingår även effekterna av skatterna med avseende på effektivare energi- användning för uppvärmning och tappvarmvatten i flerbostadshus och lokaler. Bostäder och service m.m. tack vare stöd av redan beslutade styrmedel bedöms slutlig energianvändning uppnås i sektorn bostäder och service m.m. respektive . Det motsvarar primär energi , respektive primär energianvändning . Detta motsvarar i sin tur cirka 5,7 pro- cent av den svenska slutliga energianvändning som omfattas av direktivet, respektive av den primära energianvänd- ningen. Tabell 5.28 Summering av effekter av tidiga åtgärder (perioden 2005) och redan beslutade styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. (perioden 2016). Effektivare slutlig energianvänd- ning respektive effektivare primär energianvändning, TWh Tidiga åtgärder, 1995 2005 Redan beslutade styrmedel, I det följande redovisas ett antal styrmedel, som utredningen identifierat som möjliga att använda, om en högre ambitionsnivå eftersträvas än som kan nås med de tidiga, befintliga och beslutade styrmedel som beskrivits. Utredningen förordar i detta läge inte något enskilt styrmedel, utan avser att i sitt slutbetänkande återkomma med närmare analyser och rekommendationer. 5.7.1Energideklaration av byggnader, kontinuerlig utveckling Lagen om energideklaration av byggnader trädde i kraft . Hela beståndet av flerbostadshus och lokalbyggnader kom- mer på kort sikt att omfattas av kravet på energideklarationer. Även småhus ska energideklareras, men här bedöms genom- förandetakten för deklarationerna vara långsammare än för fler- bostadshus och lokaler, eftersom krav på energideklaration träder i kraft först och endast föreligger i samband med Bostäder och service m.m. försäljning eller uthyrning av en byggnad. Energideklarationen ger en unik möjlighet att få fram individuella åtgärdsförslag till varje hus och varje fastighetsägare. Energideklarationerna är därför ett viktigt verktyg för att uppnå en effektivare energianvändning i bostäder och lokaler. Utredningen om energideklaration av byggnader konstaterade att det finns få aktuella studier om den effektiviseringspotential som kan komma att identifieras genom energideklarationerna.TPF68FPT Införandet av systemet med energideklarationer har dock gått lång- samt, och nivån på kraven på fastighetsägarna har diskuterats. Det kan därmed finnas en risk att den möjliga energieffektiviserings- potentialen inte realiseras. Energideklarationer är ett strategiskt instrument för att iden- tifiera ekonomiskt motiverade effektiviseringsåtgärder i enskilda byggnader. Det finns mot den bakgrunden skäl att löpande se över och förbättra de allmänna råden om hur systemet med energidekla- rationer ska tillämpas. Det gäller t.ex. referensvärden, besikt- ningsrutiner, åtgärdspresentation, rapportering, deklarationsregister m.m. Utredningen föreslår att en oberoende utvärdering av energi- deklarationerna genomförs senast . Utvärderingen ska allsidigt belysa både konsumenternas erfarenheter, såväl fastig- hetsägare som brukare, och hur energideklarationerna fungerar som styrmedel. Den ska också innefatta en översyn över vilka typer av kostnadseffektiva åtgärder som föreslås i samband med deklara- 68TP PT Energideklaration av byggnader (SOU 2004:109). Betänkandet konstaterar att det finns få aktuella studier om möjligheterna att effektivisera energianvändningen i svensk bebyggelse.