sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — Även om ursprungsbilden tas bort är det inte möjligt att ta bort alla kopior av bilden. Tillfälliga sexuella kontakter har blivit vanligare Ungdomar har fått en mer liberal attityd till tillfälliga sexuella kon- takter. Det är vanligare att man har samlag med en ny bekantskap och det är också vanligare att inte använda kondom. Ändrade sexualvanor bland ungdomar är sannolikt förklaringen till att sjukdomar som gonorré och framför allt klamydia har ökat kraftigt . 4Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden I det föregående kapitlet har vi beskrivit flickors och pojkars vardag utanför skolan. är det tid att vända blicken mot klassrum, skol- gårdar och korridorer. I det här kapitlet ska vi beskriva vardagen i skolan och belysa könsskillnader ur ett elevperspektiv. gör återkommande undersökningar av elevernas atti- tyder till skolan. Dessa undersökningar visar att svenska elever trivs i skolan (2007). Eleverna i årskurs 4–6 uppger att det de trivs bäst med är de andra eleverna, men de trivs även med lärarna och skolarbetet. Även i årskurs 7–9 och i gymnasiet trivs eleverna bäst med sina klasskompisar, men det är också en stor andel som uppger att de trivs med själva skolan de går i. När eleverna i årskurs 7–9 och i gymnasiet tillfrågas om hur de trivs med lärarna och skolar- betet är siffrorna något lägre än för de yngre eleverna, men eleverna verkar dock ha stort förtroende för sina lärare: ungefär åtta av tio tycker att det är mycket eller ganska lätt att vända sig till dem om man har några skolrelaterade problem. De flesta äldre elever tycker också att lärarna undervisar bra och att lärarna tror på eleven och dennes förmåga att lära sig. Det är också värt att notera att det är anmärkningsvärt få elever som väljer de alternativ som innebär att man inte alls trivs eller att man inte alls tycker att lärarna under- visar bra. Inte på någon fråga överstiger den andelen . När eleverna får bedöma sin skolmiljö blir siffrorna helt annor- lunda. Här är det inte alls lika många som väljer alternativen mycket eller ganska bra. Dessutom uppger av eleverna i års- kurs 7–9 och av eleverna i gymnasiet att skolmiljön är ganska eller mycket dålig. Skolmaten får också mycket kritik medan skol- Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden biblioteken får ett betydligt högre betyg. Överlag är eleverna i års- kurs 7–9 mer kritiska till sin skolmiljö än vad gymnasieeleverna är. Att jämföra med de yngre eleverna är svårt eftersom frågorna och svars- alternativen inte ser likadana ut. Allra sämst verkar eleverna anse att skoltoaletterna är: i årskurs 7–9 uppger av eleverna att de tycker att toaletterna är mycket eller ganska dåliga, jämfört på gymnasiet. Av eleverna i årskurs 4–6 svarar att de tycker att skoltoaletterna är dåliga. Att landets skoltoaletter inte alltid uppfyller den standard man kan önska sig visar också en granskning som gjorde . De besökte 163 skolor på 100 orter i landet och betyg- satte 627 toaletter. Reportrarna undersökte bland annat om det fanns tvål och papper, om toalettsitsen var hel, hur städningen var och om det fanns klotter. Nästan var fjärde toalett fick omdömet ofräsch eller svinstia (2009). Det är fler flickor än pojkar i som trivs i skolan. Det finns också könsskillnader bland eleverna när det gäller förtroende för att prata med lärarna om problem. av pojkarna och av flickorna bland eleverna i årskurs 7–9 uppger att de kan göra detta. Den här skillnaden finns även bland gymnasieeleverna. Fler flickor än pojkar i gymnasieskolan anger att det skulle vara svårt att vända sig till elevvårdspersonalen med sina problem (17 respektive ). Eleverna har också fått svara på frågan om de upplever att lärarna behandlar flickor och pojkar rättvist. av eleverna i årskurs 4–6 svarar att de flesta eller alla lärare gör det. I årskurs 7– 9 och gymnasiet ligger den siffran på 82 respektive . Intressant är att det är fler pojkar i årskurs 4–6 och på gymnasiet som anser att lärarna behandlar eleverna olika på grund av kön, medan det i årskurs 7–9 är fler flickor som anser att lärarna behandlar eleverna olika. En större andel pojkar än flickor anser att alla eller de flesta lärare sätter rättvisa betyg. Detta gäller både i årskurs 7–9 och i gymnasiet, störst är skillnaden i årskurs 7–9. När det gäller den fysiska skolmiljön är könsskillnaderna inte så stora, men det finns några tydliga tendenser. Bland eleverna i års- kurs 4–6 är flickorna överlag något nöjdare med miljön i skolan medan förhållandena är de omvända i både årskurs 6–9 och i gymn- Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden Den tydligaste skillnaden i trivsel i skolan går inte mellan könen, utan följer i stället föräldrarnas utbildningsnivå. Det är mycket tydligt att ju lägre utbildningsnivå föräldrarna har desto sämre trivs eleverna med lärarna och desto mer tvivlar de på lärarens tilltro till deras förmåga att lära sig. Förändringar samt internationella jämförelser Under det gångna decenniet har trivseln varit stabil eller ökat i de svenska skolorna. Det är framför allt trivseln med lärarna som har ökat. av eleverna i årskurs 7–9 och i gymnasiet trivdes mycket eller ganska bra med sina lärare vid undersökning, 1993 var motsvarande siffra . Andelen elever som anser att det är lätt eller mycket lätt att vända sig till sina lärare med ett skolrela- terat problem har också ökat kraftigt : från 2006. Vid en internationell jämförelse trivs svenska elever bra i skolan. I den –undersökning som kom 2003 låg näst högst av alla länder när det gäller elevernas känsla av tillhörighet i skolan (se vidare om och andra internationella undersökningar i avsnitt 5.1). De tillfrågade eleverna gick i årskurs 4 och 8. Svenska elever trivdes också bättre i skolan än –snittet. Även de yngre eleverna trivs bra i skolan internationellt sett. PIRLS–studien visade att svenska elever tillsammans med danska och norska oftare än andra länders elever svarade att de känner sig trygga i skolan. anger att de går i en skola som saknar trygghet (2009a). 4.2 Attityd till skolan och skolarbete De flesta elever tycker att det känns meningsfullt att gå till skolan. I årskurs 6–9 uppger av eleverna och i gymnasiet att det alltid eller oftast känns så. Däremot tycker inte lika många att det är roligt att gå i skolan: respektive uppger att det alltid eller oftast är roligt att gå där. Av eleverna i årskurs 4–6 tycker att det är roligt att gå till skolan eller . De flesta svenska elever engagerar sig också i sin skolgång. I årskurs 4–6 svarar att de engagerar sig mycket i skolarbetet, medan av eleverna i årskurs 7–9 uppger att de bryr sig väldigt eller ganska Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden mycket om sitt skolarbete. I gymnasiet har den andelen sjunkit till . En stor andel av eleverna i både årskurs 7–9 och i gymnasiet uppger också att de tror att de kommer att få nytta av det de lärt sig i skolan och att de är nöjda med det de lärt sig. Det är tydligt att flickorna tycker att skolan är roligare än vad pojk- arna gör – mönstret är detsamma i alla tre ålderskategorier. Skillnaderna är visserligen inte stora, men de är ändå tydliga. Det är också fler flickor än pojkar som bryr sig om och engagerar sig i sitt skolarbete: skillnaden är som störst på gymnasiet där av flickorna säger att de bryr sig väldigt eller ganska mycket om sitt skolarbete. Mot- svarande siffra för pojkarna är . Däremot uppger lika många flickor som pojkar i årskurs 7–9 att skolan alltid eller oftast känns meningsfull och skillnaderna mellan könen på gymnasienivå är inte heller särskilt stor. har publicerat ett histogram över dels den tid som elever lägger på läxläsning, dels elevers meritvärde i (2006b). Av diagrammet framgår att flickor lägger ner mer tid på läxläs- ning. Det ser ut som att det finns ett samband mellan nedlagd tid på läx- läsning och meritvärde, vilket det antagligen även gör. Den saken är dock inte undersökt. De individer som lägger ner på läxläsning, som redovisas i den första delen av diagrammet, är alltså inte nödvändigtvis samma individer som redovisas i kolumnen under i den andra delen av diagrammet, avseende meritvärdet. Sam- bandet mellan antal timmar som läggs ner på läxläsning och meritvärdet är alltså okänt, även om de två delarna av diagrammet uppvisar en slående likhet. Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden Diagram 4.1 Tid som spenderas på läxläsning och meritvärde (%) Histogram över meritvärde och den tid som spenderas på läxläsning (tim/vecka) 7 eller er timmar Läxläsning (tim/vecka) Förändringar samt internationella jämförelser Elevernas attityder till skolan har förändrats i positiv riktning sedan inledde sina attitydundersökningar. I mitten av 1990- talet uppgav sex av tio elever i årskurs 7–9 och i gymnasiet att de tyckte skolan kändes meningsfull. hade den siffran stigit till . Andelen elever som tycker att de bryr sig om och enga- gerar sig i skolarbetet väldigt eller ganska mycket har också ökat. var den siffran , hade den stigit till . Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden När det gäller internationella jämförelser är det svårt att hitta jämförbara data inom detta område. PISA-undersökningen visar dock att svenska skolledare skattar både lärarnas och elevernas arbetsmoral mycket högt. Undersökningen visar också att svenska elevers attityder är betydligt mer positiva till skolan än genom- snittselevernas i . Vi har i kapitel 3 tittat närmare på begreppet stress och på hur stressen påverkar svenska ungdomar i allmänhet. I det här avsnittet fokuserar vi elevernas egen upplevelse av stress i skolan och på grund av skolarbetet. Vilken typ av stress som menas, positiv eller negativ, är inte definierat i de här undersökningarna, utan det är upp till varje elev att själv bestämma vad man lägger i begreppet. senaste attitydundersökning visar att det är stor skillnad på hur ofta svenska elever känner sig stressade. Av eleverna i årskurs 4–6 svarar att de känner sig stressade eller . När eleverna i årskurs 7–9 får svara på frågan är svarsalternativen något annorlunda, men av eleverna uppger att de alltid eller oftast känner sig stressade. Flest stressade elever hittar vi på gymnasiet där uppger att de alltid eller oftast är stressade. Vad är det då eleverna uppger att de känner sig stressade över? Det varierar lite med bland annat ålder och vilket program man läser på gymnasiet. För de äldre eleverna är det tyd- ligt att det är läxor och hemuppgifter som framkallar stress. Av eleverna i årskurs 7–9 uppger att de känner stress eller minst en gång på grund av läxor och andra hemupp- gifter. Motsvarande siffra för gymnasiet är . En annan faktor som framkallar mycket stress är egna förväntningar och krav: här uppger i årskurs 7–9 och i gymnasiet att de eller minst en gång känner sig stressade över dessa fak- torer. De yngre eleverna har fått färre stressorsaker att välja mellan, men man kan ändå dra en del intressanta slutsatser. Bland annat är skillnaden mellan daglig stress över fritidsintressen och skolrela- terade faktorer mycket mindre än bland de äldre eleverna. Det är ungefär en fjärdedel som aldrig stressas av läxor, medan upp- lever stress över dessa minst en gång . Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden stressas också mindre av för lite tid mellan lektionerna än vad de äldre gör. Det finns även mer strukturella förändringar inom skolan som kan vara tänkbara förklaringar till stressen bland de äldre eleverna. fick gymnasieskolan ett nytt betygssystem då mål- och kunskapsinriktade betyg infördes i stället för de relativa betyg som fanns tidigare. Det nya betygssystemet innebär att alla ämnen är uppdelade i kurser och att eleverna får betyg efter varje avslutad kurs. Den förändringen kan eventuellt leda till stress; i vart fall har uttryckt bekymmer över detta. Ett annat spår som förs fram som möjlig förklaring är den ökade valfrihet som finns på många större orter när det gäller gymnasievalen. gällde närhets- principen, nu handlar antagningen också om hur höga betyg eleven har. För att komma in på vissa program krävs mycket höga betyg. För de yngre eleverna, de i årskurs, 4–6, finns det i princip inga könsskillnader när det gäller hur ofta eleverna känner sig stressade i skolan. Men om man tittar närmare på orsaker till stress – till exempel läxor, läxförhör och för lite tid mellan lektionerna – visar det sig att det är fler pojkar än flickor som uppger att de känner sig stressade . Skillnaderna är visserligen små men ändå signi- fikanta. Bland de äldre eleverna är könsskillnaderna däremot mycket tydliga. I årskurs 7–9 uppger av flickorna att de alltid eller oftast känner sig stressade i skolan medan motsvarande siffra för pojkarna är . Bland gymnasieeleverna är denna skillnad ännu större: där uppger av pojkarna att de alltid eller oftast känner sig stressade i skolan, medan av flickorna valt något av dessa två alternativ. Det finns också tydliga skillnader vad det är eleverna känner sig stressade av. Störst är könsgapet när det gäller läxor och hemupp- gifter: där uppger av flickorna i gymnasiet och av flickorna i årskurs 7–9 att de känner sig stressade eller minst en gång över läxor och hemuppgifter. Motsvarande siffror för pojkarna är 20 respektive . Könsskillnaderna är också stora när det gäller stressen över de egna kraven och förväntningarna. Av flickorna i gymnasiet anger att de känner sig stressade eller minst en gång över detta. Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden bland flickorna i årskurs 7–9 är . Bland pojkarna är siffrorna betydligt lägre: av pojkarna i gymnasiet och av pojkarna i årskurs 7–9 har valt något av dessa två alternativ. Minst är könsskillnaderna när det gäller stress på grund av för- äldrarnas förväntningar. Här uppger av flickorna och av pojkarna i gymnasiet att de stressas eller minst en gång av föräldrarnas förväntningar. I årskurs 7–9 är det däremot fler pojkar som känner stress eller minst en gång på grund av föräldrarnas förväntningar: av pojkarna valde något av de två alternativen jämfört av flickorna. Just den stressfaktorn är den enda av sju undersökta faktorer där pojkar upplever mer stress än flickor. Tabell 4.1 Andel elever som känner sig stressad i skolan, i årskurs 7–9 respektive gymnasieskolan, uppdelat på kön (%) Jag känner mig alltid eller oftast stressad i skolan Jag känner mig stressad och/eller minst en Jag känner mig stressad och/eller minst en Jag känner mig stressad och/eller minst en gång på grund av mina egna krav och Jag känner mig stressad och/eller minst en gång på grund av mina föräldrars krav och förväntningar Det är också värt att notera att graden av upplevd stress inte bara påverkas av elevens kön. Även när man delar upp eleverna efter för- äldrarnas utbildningsbakgrund framstår ett tydligt mönster. Barn till föräldrar med högskoleutbildning uppger att läxor, läxförhör Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden och betyg stressar dem mer än vad elever där föräldrarna inte har lika hög utbildning uppger. En annan tydlig skillnad är att av eleverna med föräldrar med utländsk bakgrund känner sig stressade eller minst en gång på grund av krav och för- väntningar från sina föräldrar, jämfört av eleverna med svensk bakgrund. Tjejer uppfostras att bli tjejer, killar att bli människor musikklasser är ingen vanlig skola. Skolan ligger i i , ett stenkast från . Eleverna kom- mer in efter intagningsprov i musikalitet och meritvärdet för 9:orna är bland de högsta i landet. Det var väldigt lätt att hitta tjejer här som ville prata om prestationshets. De känner sig nämligen nästan allihop otroligt stressade. Över sina betyg, över att vara tillräckligt snygga, över att vara tillräckligt bra kompisar. – Jag blir gråtfärdig när jag bara får VG, säger . Hon måste höja sitt betyg i minst fem ämnen för att komma in på den gymnasie- skola hon sökt till. Kraven de har på sig är gigantiska. De talar om enstaka fel på ett prov som totala misslyckanden. Allt utom MVG är otillräckligt. De har valt vilket gymnasium de vill gå på, och en del av dem måste få upp sina betyg för att ha en chans. : – Det har ändå blivit bättre. I åttan grät folk efter alla prov, och man hetsade och pikade varann . Lärarna försöker undvika den värsta hetsen och uppmanar eleverna att inte jämföra sig med varandra. En lärare har sagt åt hela klassen att alla ska säga att de fått alla rätt om någon frågar. : – Man borde få betyg tidigare. Då skulle det inte vara en sån chock när de kommer. Från åttan har man ju nästan ingen tid alls på sig att plugga upp något tills man ska söka till gymnasiet. – Men ni har väl haft omdömen tidigare, invänder jag. De skrattar åt mig. : – Där står det ju bara att man är snäll och jobbar bra. Man har ingen aning om hur bra man är. De enas om att betygen borde komma senast i 6:an för att avdramatiseras. Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden – Vi borde ha prov oftare också, säger , så att man inte dör av stress inför varje jätteviktigt jätteprov. Många små är bättre. När jag frågar om de bara läser för sina betyg skrattar de igen. Det är visst klart att de gör. : – Man räknar ut vad MVG-frågan blir och tänker ut ett bra svar. Varifrån kommer all den här pressen då? Föräldrarna är viktiga, men inte ensamma. mamma har alltid hjälpt henne att slappna av: –När jag blir för stressad inför ett prov säger hon till mig att gå och lägga mig i stället. däremot tycker att hennes föräldrar har höga krav, fast på ett bra sätt. –Men alla som går här har föräldrar som stöttar en. Annars skulle de inte låta en söka hit. Föräldrarna kan göra fel även om de menar rätt också. –Min pappa skämtade med mig säger . Om jag hade ett fel på provet frågade han vad han gjort för att förtjäna det. Jag blev ledsen fast jag visste att han inte menade det. –Mina tar liksom min skolgång för given, de pysslar mycket mer med mina småsyskon flikar in. De förväntar sig att jag ska klara mig. Det är både skönt och inte. Alla drivs de av en önskan att inte göra sina föräldrar besvikna. De pressas också av den allmänna idén att alla kan göra allt de vill. : – Man har ju alltid alla möjligheter. – Så om man tycker att det är jobbigt så är det ens eget fel, säger . De tycker också att det är stor skillnad mellan tjejers och killars inställning. Killarna tar betygen och pressen mer avslappnat. Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden –Killar får säga att vad bra jag är, säger . –De kan stå och skratta åt hur det gick på proven, fastän en av dem fick alla rätt och en annan bara klarade G, inflikar . tror att de är lika angelägna som tjejerna, men att de bara inte visar det: –De gråter när ingen ser. påpekar att killarna tävlar mer, men att de kan skämta om det. – Fast vi låtsas bara att vi inte tävlar, egentligen gör vi det ännu mer än de, säger , det vore skönare att vara ärligare, som de är. Enligt tjejerna behandlas döttrar och söner dessutom olika hemma. Tjejer har mer press på sig, och killar kan komma undan med att vara bra på något annat än skolan i stället som sport. påpekar att i hennes gamla basketlag struntade killarna i skolan och det ansågs helt okej eftersom de tränade så mycket. Tjejerna däremot klarade både och, och förväntades göra det. – Men det är ju resultatet av jämställdheten också. Att tjejer förväntas vara bra på allting, vara smarta och duktiga och snygga och allting, säger . : – Tjejer uppfostras att bli tjejer, killar uppfostras att bli män- niskor. I de inledande attitydundersökningarna (1994 och 1998) uppgav många elever att de oftast eller alltid var stressade i skolan: ungefär en fjärdedel av eleverna i årskurs 7–9 och gymnasiet valde ett av dessa två alternativ. Här kunde också två mönster skönjas: de äldre eleverna upplevde oftare att de var stressade än de yngre och fler flickor än pojkar kände sig stressade. av eleverna upp- gav av de sällan eller aldrig kände sig stressade. Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden I undersökningen som kom 2000 hade andelen som ofta eller alltid var stressad ökat markant: nu uppgav av eleverna något av dessa svar. Könsskillnaderna hade också ökat: av flickorna uppgav att de alltid eller ofta var stressade medan av pojkarna gav ett av dessa två svar. I de två senaste undersökningarna () är andelen som uppger att de alltid eller oftast kän- ner sig stressade fortfarande på en hög nivå, men har minskat jäm- fört med den högsta noteringen undersökning. Andel elever i årskurs 7–9 eller gymnasieskolan som alltid eller oftast känner sig stressade, uppdelat på kön (%) Vi menar att det är viktigt att titta närmare på och problematisera siffrorna om stress i skolan. Det är vid en första anblick lätt att för- skräckas över den stora andel elever som uppger att de känner stress. Som vi visat i kapitel 3 kan dock begreppet stress beteckna olika saker, och det kan inte uteslutas att det skett en förändring av betydelsen . Den här diskussionen har också kommit att beröra stressen i skolan och de siffror som redovisas i attitydundersökningar. Läkarna är i sin bok gåta kritiska till det de kallar stress- panik, det vill säga vuxenvärldens ökande oro över barns och ung- domars stressnivåer. De menar att förändringarna i stressupplevelse inte kan förklaras med förändringar inom skolan. och tar också upp det något motsägande faktum att en större andel svenska elever uppger att de känner sig stressade sam- tidigt som trivseln i skolan ökar. Som vi tidigare visat är också andelen som trivs riktigt dåligt i skolan mycket liten (och 2009). Det är också viktigt att diskutera vilka elever som stressar mest. Kopplingen mellan höga betyg och hög stressupplevelse är mycket vanlig när frågan diskuteras. En vanlig uppfattning är att det i prin- Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden cip enbart är högpresterande flickor i årskurs 7–9 och på de studie- förberedande programmen på gymnasiet som betalar för sina fram- gångar med sömnsvårigheter och stress. Men en studie som Skol- verket gjorde 2006 visar att det inte nödvändigtvis är så. I studien har man försökt mäta elevernas upplevelse av stress genom att ställa frågor om bland annat hur ofta de har haft svårt att somna, har haft huvudvärk och har varit trötta . Resultat visar att de elever som presterar allra sämst och därmed riskerar att misslyckas totalt med sin skolgång upplever en högre stressnivå än de hög- presterande. Allra mest stress upplever flickorna som finns i den lågpresterande gruppen. Värt att notera är dock att själva ordet stress inte har använts i undersökningen (2006c). Det är svårt att få någon exakt uppfattning om hur vanligt det är med olovlig frånvaro i den svenska skolan eftersom det inte finns någon central myndighet som samlar in statistik om detta. Skol- verkets attitydundersökningar visar att det är vanligare med olovlig frånvaro i gymnasiet än i årskurs 7–9. I gymnasiet uppger av eleverna att de är borta från skolan eller minst en gång utan tillåtelse. Motsvarande siffror för årskurs 7–9 är . I årskurs 4–6 är den olovliga frånvaron mycket liten: uppger att de är borta från skolan utan tillåtelse en eller . Enligt den senaste större studien om frånvaro ser de samman- lagda siffrorna för riket i slutet av /07, då drygt 962 000 elever gick i , ut ungefär så här: Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden -1 600 elever var fullständigt frånvarande sedan minst en månad. -100 elever var frånvarande under hela läsåret. -5 000 elever var sporadiskt frånvarande . -500 elever undervisades hemma av till exempel säkerhetsskäl, för ungefär 100 elever pågick hemundervisningen under en månad eller längre (2008a). Den senaste studien om avhopp från gymnasiet visar att drygt 10 000 elever i kullarna födda avbröt sina studier under årskurs 1 och 2. Ytterligare omkring 13 500 elever avbröt studierna under årskurs 3. De båda grupperna motsvarar 10 respektive av hela elevgruppen. Nästan var fjärde elev hoppade alltså av gymn- asiet (2008b).