sou · GWB3106 · 2009-01-01 00:00:00 — 12TP PT I enlighet med ett EU-direktiv i ämnet har de flesta europeiska länder, däribland , numera antagit föreskrifter för elektroniska signaturer (och Rådets direktiv /93/EG syftande till att bidra till användningen och erkännandet av elektron- iska signaturer inom gemenskapen). Direktivet genomfördes i genom lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. 13TP PT Utöver vad som framgår ovan finns sådan möjlighet t.ex. i författningsdomstolen i och vissa överrätter i . 14TP PT Se . Funktionen är, som framgår av namnet på siten, avsedd för personer som blivit kallade till jurytjänstgöring. 15TP PT Se . Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna parter och en för massmedierna där namnen på parterna har satts ut. För att komma åt den senare krävs en särskild behörighetskod. Även i och publicerar domstolarna upprops- listor på sina offentliga webbplatser, liksom avgöranden i enskilda mål och ärenden. Den myndighet i som kanske kommit längst när det gäller att erbjuda medborgarna möjlighet till elektronisk kommunikation i enskilda ärenden via webben torde vara . tillhandahåller både s.k. e-tjänster och andra servicetjänster samt blanketter via sin webbsida. Med e-tjänst avses sådana aktiviteter på webbplatsen som kräver en särskild säkerhetslösning. Vissa e-tjänster kommer man åt med säkerhetskod men för att få tillgång till samtliga e-tjänster krävs att man har en s.k. e-legitimation.TPF16FPT Med hjälp av den särskilda säker- hetslösningen kan den enskilde dels legitimera sig och komma åt och ändra uppgifter om sig själv i beskattningsdatabasen, dels skriva under handlingar och lämna dem till i form av elektron- iska dokument. Som exempel på e-tjänster som finns på webb- platsen kan nämnas möjligheterna att lämna inkomstdeklaration, skattedeklaration, ansökan om skattejämkning, flyttanmälan och kontrolluppgifter.TPF17FPT För att använda servicetjänsterna krävs inte någon e-legitima- tion. De servicetjänster som erbjuds är bl.a. interaktiv ifyllnadshjälp för inkomstdeklaration, beställning av personbevis, program för skatteuträkning samt möjlighet att beräkna taxeringsvärde och bil- förmån. tillhandahåller vidare på den externa webbplatsen en mängd information om verkets funktion, skattesystemets upp- byggnad och olika beskattningsfrågor, i första hand i broschyrform. Många broschyrer och blanketter finns i engelsk översättning. En del broschyrer och blanketter tillhandahålls även på andra språk.TPF18FPT 16TP PT En e-legitimation kan jämföras med en vanlig ID-handling, t.ex. eller körkort. E- legitimationen kan vara i form av en fil på en hårddisk eller på ett USB-minne. Den kan också lagras på ett kort. För att kunna skaffa en e-legitimation måste man ha ett svenskt personnummer. E-legitimationer ges ut av banker och av . E-legitimationen är säkrare än systemet med säkerhetskoder och vissa e-tjänster kräver att användaren har en e-legiti- mation. För vidare information, se . 17TP PT För vidare information, se broschyren E-legitimation och e-tjänster (2007). 18TP PT Broschyrer tillhandahålls på tyska, franska, finska, spanska och polska. Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna Allmän information om finns på ytterligare ett antal språk.TPF19FPT En betydande mängd information finns dessutom tillgäng- lig på teckenspråk.TPF20FPT publicerar på webbplatsen också ett stort antal svar på vanliga frågor och en rättsfallsöversikt som innehåller korta referat av domar från Regeringsrätten och kammarrätterna samt förhandsbesked från . Det går att via webb- platsen kontakta per e-post, såväl med allmänna frågor som med frågor om enskilda ärenden. Via webbplatsen kan man också ta del av reklamfilmer om bl.a. e-legitimation och flyttanmälan. Medborgarna kan, som en hjälp för att förbättra verksamheten och servicen, bidra med sina synpunkter via en särskild e-postadress. Satsningarna på att utveckla den webbaserade kommunikationen har lett till att medborgarna i allt större utsträckning kontaktar verket via webbplatsen, erbjuder via sin webbplats medborgarna ett system med självbetjäning och interaktiv hjälp med e-legitimation. Med hjälp av e-legitimationen kan den enskilde få tillgång till alla uppgifter som har om honom eller henne, däri- bland uppgifter om lön och arbetsgivare och konto för utbetalning. Med dessa uppgifter kan den enskilde själv t.ex. ansöka om och be- räkna sin pension. I samband med begäran om föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning kan den enskilde själv ta bort, lägga till eller ändra uppgifter som är gamla eller felaktiga. Genom självbetjän- ingstjänsten får den enskilde också tillgång till sina pågående och avslutade ärenden hos kassan samt information om sina kommande utbetalningar, hur stor ersättningen blir samt när pengarna betalas ut. tillhandahåller även blanketter på sin webbplats samt erbjuder flera servicetjänster som inte kräver e-legitimation, 19TP PT Utöver på de nämnda språken tillhandahåller allmän information på albanska, bosniska, kroatiska, serbiska, somaliska, ryska, turkiska, arabiska, persiska, sorani och thai- ländska. 20TP PT Liksom på Domstolars externa webbplats finns det härutöver en funktion på webbplatsen som möjliggör för besökaren att få hela den aktuella skärmsidan uppläst för sig samt en funktion som gör det möjligt att anpassa teckensnitt och radavstånd. Viss allmän information om finns också på lätt svenska. 21TP PT Jfr – Medborgarnas synpunkter på sätt att arbeta (2007:04). Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna bl.a. möjligheten att göra sjukanmälan, beräkna preliminärt bostads- bidrag och beställa intyg om utbetald ersättning. Även tillhandahåller information på flera språk samt lätt svenska liksom en möjlighet att via webbplatsen lyssna på informationen.TPF22FPT Informationen, som företrädelsevis finns i olika broschyrer och faktablad, kan även beställas på kassett eller i punkt- skrift. har ett kundcenter som man via webbplatsen kan kontakta per e-post och ställa både allmänna frågor och frågor om den egna situationen.TPF23FPT Liksom uppmuntrar kassan medborgarna att bidra med synpunkter på verksamheten via en särskild e-postadress, se . Regeringen ska ge i uppdrag att utarbeta plan för hur och när Domstolar kan införa ett system med elektronisk akthantering som gör det möjligt för parter att följa sina mål och ärenden och för både parter och domstolar att skicka handlingar elektroniskt via domstolarnas webbplatser. Som ett allra första steg, innan den elektroniska akthanter- ingen blir verklighet, ska regeringen ge i uppdrag att utreda möjligheterna för parter att via webbplatserna dels få tillgång till samma information om just sina egna mål och ären- den som finns tillgänglig i domstolarnas presentationster- minaler, dels betala ansökningsavgifter och liknande via webben. Som berörts i det föregående har parter i princip inte möjlighet att vare sig skaffa information om sina pågående mål och ärenden i domstolarna via Internet eller ge in handlingar elektroniskt via webben. Inte heller i övrigt förekommer det annat än i undantags- fall att handlingar ges in till eller hämtas in av domstol i elektronisk form. Undantaget skulle då främst vara domstolarnas tillgång till belastningsregistret och Navet. 22TP PT Information tillhandahålls på engelska, finska, franska, spanska, tyska, serbiska, turkiska, polska, arabiska och somaliska. Det finns också en funktion som gör det möjligt att anpassa storlek och utseende på texten. 23TP PT Det poängteras dock att den enskilde av sekretesskäl inte ska skicka konfidentiella upp- gifter via e-post utan kontakta kassan per telefon i sådana fall. Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna gå mot elektronisk akthantering, men någon tydlig och samman- hållen plan för hur och när domstolarna ska nå dit finns inte . Enligt vår mening är det en angelägen uppgift att se till att sys- temen utvecklas så att parter kan kommunicera elektroniskt med domstolarna i enskilda mål och ärenden via webbplatserna. Om domstolarna halkar efter andra myndigheter i denna process, kan det uppstå ett glapp i bemötandekulturen som inte utfaller till domstolarnas fördel. En utgångspunkt måste vara att det ska vara i huvudsak lika lätt för parter att kommunicera elektroniskt med domstolarna i mål och ärenden som det är med andra myndigheter som i fråga om maktutövning står domstolarna ganska nära. Det kan naturligtvis ifrågasättas om det är rimligt att i detta hänseende jämföra domstolarna med resursstarka myndigheter som exempelvis och . Inte desto mindre är jämförelsen relevant bl.a. av det skälet att en mycket stor andel av de enskilda personer som kommer i kontakt med förvaltnings- domstolarna har haft kontakter med just dessa myn- digheter. Omvärldsanalysen ovan visar att glappet i bemötandekulturen i nu aktuellt avseende mellan domstolarna och vissa andra myndig- heter är stort. Omvärldsanalysen visar också att det i domstolar i andra länder finns system för elektronisk akthantering med möjlig- het att på ett säkert sätt både ge in och expediera handlingar via webben. En utgångspunkt bör enligt vår mening vara att en part ska kunna följa allt som händer i hans eller hennes mål i domstolen via webben. Handlingar i mål och ärenden bör också kunna ges in och expedieras via webben. Detta förutsätter en övergång till elektron- iska akter; ett system som kräver en del författningsändringar och som tar tid att genomföra.TPF24FPT Bl.a. måste bestämmelser som kräver ett egenhändigt undertecknande ändras, se t.ex. 12 kap. 8 §, 42 kap. 2 § och 45 kap. 5 § samt 3 § förvaltningsprocess- lagen. Ett krav på undertecknande anses inte kunna uppfyllas på annat sätt än med en namnteckning. Det kan övervägas om man helt kan ta bort underskriftskravet i dessa fall eller om kravet ska 24TP PT (SOU 2001:100) föreslår i sitt slutbetänkande Informations- hantering och behandling av uppgifter vid domstolar vissa möjligheter till elektronisk akt- hantering. Förslagen har dock inte lett till lagstiftning. Betänkandet ligger till grund för ett pågående arbete med förslag till lagreglering av behandlingen av personuppgifter vid dom- stolarna och hyres- och arrendenämnderna. En departementspromemoria är planerad . Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna vara en elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. Det viktigaste skälet till att domstolarna bör övergå till elektron- isk akthantering är att det ökar tillgängligheten och öppenheten för parterna. Detta ska ses inte minst mot bakgrund av den pågående utvecklingen mot allt färre domstolar i landet. Ett annat mycket viktigt skäl för elektronisk akthantering är att ett sådant system bidrar till att korta handläggningstiderna. Att just söka korta handläggningstiderna är, som vi tidigare har berört, en mycket angelägen förtroendefråga. Enligt de enkät- undersökningar som vi har genomfört finns det ett starkt samband mellan långa handläggningstider och bristande förtroende för dom- stolarna. Ett system med elektroniska akter innebär också en ökad möjlig- het till kontroll för enskilda parter genom att de kan följa vad som hänt i målen och ärendena. Dessutom leder ett system med elektroniska akter till ökad effek- tivitet i domstolarna genom att personalen inte behöver registrera uppgifter i samma utsträckning som . Elektronisk akthantering är kostnadsbesparande även på andra sätt; dels minskar domstol- arnas kostnader för att expediera handlingar, dels minskar arkiver- ingskostnaderna. En annan fördel med elektroniska akter är säker- hetsaspekten. Medan pappersakter måste förvaras och sedermera arkiveras på ett ställe finns möjlighet att både förvara och arkivera elektroniska akter på olika servrar. Elektroniska akter måste, som antytts ovan, eventuellt förenas med system som möjliggör elektroniska signaturer som är bestän- diga . Elektroniska akter väcker också en del andra arkiver- ingsfrågor. Både när det gäller elektroniska signaturer och elektron- isk arkivering ser vi fördelar med myndighetsgemensamma lösningar. Om det centralt kunde beslutas om en lösning som kan användas av alla olika myndigheter skulle det både spara kostnader och underlätta samarbetet mellan myndigheterna. Innan dessa sys- tem finns på plats kan domstolarna inte införa elektroniska akter. Vi nöjer oss därför med att framhålla att arbetet med att införa elektroniska akter bör ges prioritet. Ett första steg bör vara att regeringen ger i uppdrag att utarbeta en tydlig och sammanhållen plan för hur och när vi ska nå dit. Enligt vår mening bör parterna dock möjligt i avvaktan på att systemet med elektronisk akthantering är infört i vart fall via webben kunna få tillgång till samma information om just sina egna Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna mål och ärenden som finns tillgänglig i domstolarnas presen- tationsterminaler. Vi anser också att det bör kunna in- föras system för kortbetalning av ansökningsavgifter och liknande via webben. Regeringen bör ge i uppgift att utreda dessa möjligheter. Information och interaktiv kommunikation -introducera funktioner på verkets webbplats som gör det möjligt för allmänheten att dels komma åt information om kommande förhandlingar i samtliga domstolar, dels ställa och få svar på domstolsrelaterade frågor, -introducera nya ljud- och bildpresentationer på webbplatsen med möjlighet för besökaren att aktivt påverka presenta- tionens upplägg, -låta översätta den viktigaste informationen på webbplatsen till fler språk, -utveckla presentationsterminalerna i domstolarnas väntrum så att det blir möjligt för allmänheten att komma åt även den webbaserade informationen om domstolarna genom dessa, och -skapa rutiner för att följa informationen om domstolarna på olika bloggar, mötesplatser och informationssidor på Internet. Vid sidan av möjligheten att utveckla system med elektronisk akt- hantering och för parter att ge in och för domstolarna att expediera handlingar via webben öppnar IT-tekniken också, som nämnts, möjligheter för domstolarna att mer allmänt förbättra informa- tionen till medborgarna om verksamheten. Det handlar , menar vi, i första hand om att utnyttja de möjligheter IT-tekniken ger till interaktiv kommunikation. Vi har i föregående avsnitt redogjort för hur Domstolar använder den gemensamma webbplatsen för att informera om verksamheten och för visioner, strategier och planer för framtiden. Den kanske enskilt viktigaste åtgärden på detta område under de Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna är utvecklingen av en gemensam grafisk profil för Domstolar.TPF25FPT Interaktiv kommunikation bygger på att informationsmottag- aren aktivt och frivilligt söker upp webbplatsen samt att både av- sändaren och mottagaren kan påverka informationsflödet där. Över huvud taget är webben ett aktivt snarare än ett passivt medium, vilket ställer särskilda krav när det gäller webbplatsens uppbyggnad och hur informationen presenteras för och förmedlas till mottag- aren. Att avsändaren har en tydlig grafisk profil är i detta samman- hang en viktig grundförutsättning.TPF26FPT Medborgarna ställer helt andra krav än tidigare på att kunna delta i en ömsesidig kommunikationsprocess, även i förhållande till offentliga institutioner och organisationer. För att medborgarna ska söka sig till Domstolars centrala webbplats för att få information om domstolsväsendet måste webbplatsen utformas på ett sådant sätt att en levande dialog mellan allmänheten och dom- stolarna stimuleras. På så sätt kan fler medborgare än för- väntas söka upp webbplatsen, vilket skulle bidra till att öka med- borgarnas kunskaper och i förlängningen, som vi utvecklat i av- snitt 2, stärka förtroendet för domstolarna.TPF27FPT Omvärldsanalysen visar på en hel del möjligheter att från denna utgångspunkt utveckla Domstolars centrala och de enskilda domstolarnas egna webbplatser. Vi vill särskilt peka på ett par saker. I flera andra länder publiceras regelmässigt information om kommande förhandlingar i domstolarna på webben. Som framgår av avsnitt 7.3.1 finns det även några domstolar i som på sina webbplatser tillhandahåller den information som framgår av upp- ropslistorna, med undantag för uppgifter om namn på parter. Vi anser att det bör kunna krävas att sådan information om kom- mande förhandlingar i samtliga domstolar ska gå att komma åt via den centrala webbplatsen. Det finns hos allmänheten ett stort intresse för denna information. Av informationen bör det framgå 25TP PT En grafisk profil är en samling regler som talar om hur organisationens trycksaker och annat material ska utformas och hur logotypen ska användas. En logotyp är en grafisk representant för organisationen. Den ska snabbt tala om vem som är avsändaren bakom en trycksak, en platsannons eller en webbplats. 26TP PT Det finns flera modeller som beskriver hur en framgångsrik webbplats bör vara uppbyggd och informationen på den presenteras, t.ex. the Strategic Internet Application Model (), the Customer Interaction Cycle (CIC) och the ADOF Model (Accessability, Design, Offer and Fulfilment). För en närmare beskrivning av dessa modeller, se t.ex. Huizingh (1999). 27TP PT Enligt studien svenskarna och Internet 2008 hade av medborgarna tillgång till Internet i hemmet , se . är det alltså möjligt att nå de allra flesta medborgare med webbaserad information. Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna vilka mål och ärenden som har satts ut till förhandling, vad målet eller ärendet handlar om och när förhandlingarna beräknas börja. När det gäller uppgifter om målnummer och namn menar vi att det inte finns något hinder enligt personuppgiftslagen (1998:204) mot att göra målnumret tillgängligt på Internet. Det befogade i att på Internet informera om parternas namn kan dock ifrågasättas (se 10 § f personuppgiftslagen). En s.k. FAQ (Frequently asked questions) är en samling med ofta ställda frågor och svaren på dessa. På den centrala webbplatsen finns det en FAQ om innebörden av reformen med en modernare rättegång (EMR). För att öka medborgarnas kunskap om dom- stolarna vore det värdefullt med en FAQ som även tog sikte på mer allmänna frågor om domstolarnas roll och uppgift i samhället. En sådan FAQ bör enligt vår mening införas.TPF28FPT Denna FAQ bör dessutom kompletteras med en funktion där allmänheten aktivt kan ställa frågor och få svar på domstolsrela- terade frågor. Uppgiften att besvara frågorna på webben – eller i förekommande fall hänvisa frågeställaren vidare till exempelvis någon mediedomare – bör anförtros någon lämplig person på . Vi ser framför oss att en sådan interaktiv fråge- funktion bör kunna ingå som en del i det paket som ska göra presstjänsten (se avsnitt 6.6.8) till en naturlig startpunkt för de som har frågor om domstolsverksamhet. I första hand är det de frågor och svar som kan vara av allmänt intresse som bör publiceras på webbplatsen. Tillgängligheten skulle i och för sig uppfattas som större om alla frågor publicerades på webben. Ett problem med en sådan ordning är att vissa frågor kan komma att uppfattas som stötande eller kränkande. Andra frågor kan vara av det slag att de rör ett specifikt mål eller ärende och därför inte hör hemma i en webbaserad frågelåda som den nu aktuella. När den nya webbaser- ade frågefunktionen väl har utvärderats kan det finnas anledning att överväga om man ska låta publicera alla frågor och svar direkt på webben. Vi ser härutöver ett behov av att i större utsträckning än använda ljud- och bildpresentationer på webbplats med möjlighet för besökaren att aktivt påverka presentationens upplägg. webbaserade rättegångsskola kan framhållas som en förebild när det gäller presentationstekniken.TPF29FPT 28TP PT Vissa domstolar har på sina egna webbplatser en FAQ med svar på vanliga frågor, se t.ex. . 29TP PT Se . Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna Det bör enligt vår mening kunna krävas att Domstolar på webben kan tillhandahålla motsvarande, till domstolarna anpassade, presentationer om domstolarnas roll och uppgift i samhället, hur mål och ärenden hanteras i de olika domstolsslagen och vad som förväntas av de olika aktörerna. En annan viktig fråga är att innehållet på den centrala webb- platsen bör översättas till betydligt fler språk än vad som är fallet . Många av de personer som kommer i kontakt med domstol- arna förstår varken svenska eller engelska och det måste anses vara en självklar del av serviceskyldigheten gentemot medborgarna att på den centrala webbplatsen tillhandahålla den viktigaste informa- tionen på ett språk som så många besökare som möjligt begriper. webbplats kan kanske här tjäna som förebild. Det bör naturligtvis också finnas möjlighet att på varje domstol kunna ta del av information om och interaktivt kommunicera med domstolarna på de sätt som tas upp i detta avsnitt. Presentations- terminalerna i domstolarnas väntrum bör därför utvecklas så att det blir möjligt att komma åt webbaserad information och framtida aktiviteter genom dem. I de större domstolarna bör terminalerna också förses med information om hur man tar sig till domstolens förhandlingssalar. Vi föreslår att ska ta fram så- dana utvecklade presentationsterminaler som domstolarnas besök- are kan använda för att aktivt söka efter webbaserad information och interaktivt kommunicera med domstolarna. Vi har på flera ställen i betänkandet framhållit vikten av att domstolarna informerar medborgarna om domstolarnas roll och uppgift i samhället. Det förtjänar i detta sammanhang att påpekas att det är särskilt angeläget att domstolarna i olika sammanhang – bl.a. på den centrala webbplatsen – tydligt förklarar vad som skiljer domstolarna från övriga myndigheter inom rättsväsendet. Resultatet av det kunskapstest som ingick i de enkätundersökningar som SCB genomfört med allmänheten och med personer med domstols- erfarenhet visar nämligen att medborgarnas kunskaper om just domstolarnas roll inom rättsväsendet är bristfälliga. Medan de flesta svarspersoner svarat rätt på sju av åtta elementära kunskaps- frågor har således en majoritet på den åttonde frågan felaktigt uppgett att domstolarna utreder brott tillsammans med polis och åklagare. En speciell fråga är om och i så fall hur domstolarna bör förhålla sig till de diskussioner som förs om domstolsrelaterade frågor på Andra åtgärder för att stärka förtroendet för domstolarna olika bloggar och mötesplatser, s.k. communities, på webben.TPF30FPT är ett exempel på en sådan mötesplats som för när- varande är mycket populär och där det i vissa forum ofta förs livliga diskussioner om domstolsrelaterade frågor, inte minst i samband med att domar meddelas i uppmärksammade mål. Kännetecknande för dessa diskussioner är att de ofta innehåller en blandning av mycket initierade kommentarer och rena felaktigheter som gör det svårt för juridiskt okunniga läsare att skapa sig en riktig uppfatt- ning om hur det egentligen går till i domstolarna. Vi menar att nyhetsredaktionen hos (se av- snitt 6.6.8) inom ramen för uppgiften att bevaka det pågående flödet om information som rör domstolarna bl.a. bör kunna följa dessa diskussioner i domstolsrelaterade frågor på webben. kan det nog också finnas anledning att i egna kommentarer – ofta kanske genom någon mediedomare – påpeka felaktigheter. Främst tänker vi oss dock att uppsikten kan ge en bild av var kunskapsluckorna om domstolarna finns och därmed vägledning till domstolarna om vad olika informationsinsatser bör riktas mot. bör dessutom – närmast genom informations- avdelningen – skapa en rutin för att se till att viss annan webbaserad information om domstolarna är korrekt. Vi tänker här i första hand på den s.k. fria encykopedin . Många personer använder som ett uppslagsverk och förlitar sig på att informa- tionen är riktig.