sou · GWB3125d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. 22 § Ett förslag till lag enligt 20 § ska, om det inte avslås av , på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila från det att det första utskottsyttrandet över förslaget anmäldes i kammare. får dock anta förslaget direkt, om minst fem sjättedelar av de röstande enas om beslutet. Första stycket gäller inte förslag till lag om fortsatt giltighet i högst av lag. Det gäller inte heller förslag till lag som enbart rör 1.förbud att röja sådant som någon har fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och vars hemlighållande är nödvändigt med hänsyn till något av de intressen som anges i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen, 2.husrannsakan eller liknande intrång, eller 3.frihetsstraff som påföljd för viss gärning. prövar för del om första stycket är tillämpligt i fråga om ett visst lagförslag. 23 § Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten göras endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. Vid bedömandet av vilka begränsningar som får göras med stöd av första stycket ska särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. Att meddela föreskrifter som utan avseende på yttrandens innehåll närmare reglerar ett visst sätt att sprida eller ta emot yttranden anses inte som en begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten. 24 § Mötesfriheten och demonstrationsfriheten får begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot.T Föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. 25 §T FörT andra än svenska medborgare här i riket får särskilda begränsningar göras genom lag i fråga om följande fri- och rättigheter: 1. yttrandefriheten, (1 § första stycket), 2.skyddet mot tvång att ge till känna åskådning (2 § första meningen), 3.skyddet mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden (6 §), 4.skyddet mot frihetsberövande (8 § första meningen), 5.rätten till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 6.offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen), 7.författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (16 §), 8.rätten att driva näring eller utöva yrke (17 §), 9.skyddet för forskningens frihet (18 § andra stycket), och 10.skyddet mot ingrepp på grund av åskådning (21 § tredje meningen). På sådana föreskrifter om särskilda begränsningar som avses i första stycket ska 22 § första stycket, andra stycket första meningen samt tredje stycket tillämpas. 1 § utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. 2 § består av en kammare med 349 ledamöter. För ledamöterna ska det finnas ersättare. 3 § Ordinarie val till hålls . 4 § Rösträtt vid val till har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt . Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för ledamot. Frågan om någon har rösträtt avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. 5 § För val till är riket indelat i valkretsar. 6 § Av mandaten i är 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röst- berättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställs i sänder. 7 § Mandaten fördelas mellan partier. Endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkrets- mandaten i en valkrets där partiet har fått av rösterna. 8 § De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i , med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit ett parti med av rösterna, blir proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått flera mandat än som motsvarar den proportionella representationen i för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat som det har fått. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna, tillförs de valkretsar. Vid mandatfördelningen mellan partierna används uddatals- metoden med första divisorn jämkad till 1,4. 9 § För varje mandat som ett parti har fått utses en riksdagsledamot samt ersättare för honom eller henne. 10 § Varje val gäller för tiden från det att den nyvalda har samlats till dess den närmast därefter valda samlas. Den nyvalda samlas efter val- dagen, dock tidigast på den fjärde dagen efter det att valresultatet har kungjorts. 11 § Regeringen får besluta om extra val till mellan ordinarie val. Extra val ska hållas efter beslutet. Efter val till får regeringen inte besluta om extra val förrän har gått från den nyvalda första sammanträde. Regeringen får inte heller besluta om extra val då dess ledamöter, efter det att samtliga har entledigats, uppehåller sina befattningar till dess en ny regering ska tillträda. Bestämmelser om extra val i visst fall finns i 6 kap. 5 §. 12 § till får överklagas hos en av utsedd valprövningsnämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdrag även om valet har överklagats. Ändras valet, intar en ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts. Det gäller också för ersättare. består av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare och som inte får tillhöra , och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljs efter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Ordföranden väljs särskilt. 13 § Ytterligare bestämmelser i de ämnen som anges i 1 § tredje stycket och 3–12 §§ samt om utseende av ersättare för riksdagsledamöterna meddelas i riksdagsordningen eller annan lag. hålles i , om icke eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. hålls i , om inte eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. utser inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. väljer inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. 3 § andra stycket (del av) väljer inom sig utskott, däribland ett konstitu- tionsutskott och ett finans- utskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. väljer inom sig utskott, däribland ett konstitu- tionsutskott och ett finans- utskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Rätten att väcka förslag 3 § första stycket Regeringen och varje riksdagsledamot får i enlighet med vad som närmare angives i riksdagsordningen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. Regeringen och varje riks- dagsledamot får, i enlighet med bestämmelser i riksdags- ordningen, väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i denna regeringsform. 3 § andra stycket (del av) Ärende som väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörandet av utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. När ärende skall avgöras i kammaren, får varje riksdags- ledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet med vad som närmare angives i riksdags- ordningen. Ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdags- ledamot bereds av ett utskott innan det avgörs, om inte annat anges i denna regeringsform. När ett ärende ska avgöras i kammaren, får varje riksdags- ledamot och varje statsråd yttra sig. Närmare bestämmelser om detta meddelas i riksdags- ordningen. finns i riksdagsordningen. I riksdagsordningen meddelas också bestämmelser om jäv. Vid omröstning i gäller som beslut den mening varom mer än hälften av de röstande förenar sig, om ej annat särskilt angives i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i , i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Om förfar- andet vid lika röstetal finns bestämmelser i riksdags- ordningen. Vid omröstning i kammaren gäller som beslut den mening som mer än hälften av de röstande enas om, om inte något annat anges i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i , i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Bestämmelser om förfarandet vid lika röstetal meddelas i riksdags- ordningen. Varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Sammanträden i kammaren är offentliga. Ett sammanträde får dock hållas inom stängda dörrar enligt bestämmelser i riksdagsordningen. som ledamot utan hinder av som ledamot utan att hindras av tjänsteuppgift eller annan sådan tjänsteuppgift eller annan sådan förpliktelse som åligger honom. En riksdagsledamot eller en ersättare får icke lämna sitt ersättare får inte lämna sitt uppdrag utan att har När det finns anledning till När det finns anledning till självmant pröva om en ledamot eller ersättare är behörig enligt eller en ersättare är behörig 3 kap. 10 §. obehörig är därmed skild från Den som förklaras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag. Ledamot eller ersättare får i En ledamot eller en ersättare annat fall än som avses i andra får i annat fall skiljas från uppdraget endast om han eller endast om han genom brott har hon genom brott har visat sig visat sig uppenbarligen olämplig fattas av domstol. fattas av domstol. Ingen får väcka talan mot Talan får inte väckas mot den den som utövar eller har utövat som utövar eller har utövat på grund av hans eller hennes eller hindra honom att resa yttranden eller gärningar under inom riket på grund av hans utövandet av uppdraget, utan att yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget, utan att genom ett beslut som minst fem sjättedelar av de röstande har fem sjättedelar av de röstande har förenat sig. förbud att resa inom riket. för brott i annat fall, skall för brott i annat fall, ska bestämmelser i lag om gripande, bestämmelser i lag om gripande, tillämpas endast om han eller erkänner brottet eller har tagits hon erkänner brottet eller har på bar gärning eller fråga är om tagits på bar gärning eller om det brott för vilket ej är föreskrivet är fråga om ett brott för vilket lindrigare straff än fängelse i två det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Under tid då riksdags- hans uppdrag som riksdags- utövas hans eller hennes uppdrag ledamot av ersättare. dagsordningen föreskriva att en ersättare ska träda i en riksdags- när denne är ledig. ledamots ställe när han eller hon Bestämmelserna i 6 § och 8 § första stycket om skydd för 12 § första stycket gäller även för talmannen och hans eller talmannen och hans uppdrag. För en ersättare som utövar 2 § första stycket Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt . Han får icke vara statsråd eller utöva uppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. Statschefen hålles av stats- ministern underrättad om rikets angelägenheter. När så erfordras sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. 2 § andra stycket Statschefen skall samråda med statsministern, innan han reser utrikes. Är konungen av sjukdom, utrikes resa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd medlem av konungahuset, som ej är hindrad, för att såsom tillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Av 1 kap. 5 § framgår att konungen eller drottning som enligt successionsordningen inne- har tron är rikets statschef. Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt arton Han eller hon får inte vara statsråd eller utöva uppdrag som talman eller riksdagsledamot. Statschefen ska hållas under- rättad om rikets angelägenheter av statsministern. När det behövs sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. Statschefen ska samråda med statsministern, innan han eller hon reser utomlands. Om konungen eller drottning som är statschef är förhindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd medlem av konungahuset, som inte är förhindrad, för att som tillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. ståndare att fullgöra stats- konungen dör eller avgår och konungen eller drottning som är tronföljaren ännu ej har fyllt statschef dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt Om konungen eller drottning som är statschef inte har fullgjort fullgöra dem, skall regeringen tid, ska regeringen anmäla det konungen skall anses ha avgått. drottningen ska anses ha avgått. kan utse någon att att efter regeringens förord- tjänstgöra som tillfällig riks- riksföreståndare när ingen med behörighet enligt 3 eller 4 § kan behörighet enligt 4 eller 5 § kan eller, vid förfall Talmannen eller, om han eller för honom, vice talman tjänstgör hon har förhinder, vice talman när ingen annan behörig kan annan behörig kan tjänstgöra. Konungen kan ej åtalas för sina gärningar. Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som statschef. Konungen eller drottning som är statschef kan inte åtalas för sina gärningar. En riks- föreståndare kan inte åtalas för sina gärningar som statschef. Regeringen består av statsministern och övriga statsråd. i 2–4 §§. 4–6 §§. Endast den får vara statsråd som är svensk medborgare sedan Statsråd får icke utöva allmän Ett statsråd får inte inneha eller enskild tjänst. får inte heller inneha något rubba förtroendet för honom. En nyvald riksdag ska senast efter det att den samlats genom omröstning pröva tillräckligt stöd i . mer än hälften av ledamöter röstar nej på denna Omröstningen ska inte hållas När statsminister skall utses, kallar talmannen företrädare för företrädare för varje partigrupp överlägger med vice talmännen Talmannen överlägger med vice och avgiver sedan förslag till fjärde dagen härefter, utan , utan beredning i utskott, pröva förslaget genom Om mer än hälften Röstar mer än hälften av mot förslaget, är det förkastat. förslaget, är det förkastat. annat fall är det godkänt. annat fall är det godkänt. mannens förslag, förfares på nytt mannens förslag, ska förfarandet återupptas först sedan val till sedan val till har Om ej ordinarie val ändå ordinarie val ändå ska hållas , ska extra val skall extra val förrättas inom ett förslag om ny statsminister, anmäler denne så snart det kan ska statsministern så snart det ske de av honom utsedda kan ske anmäla de övriga rum vid en särskild konselj inför rum vid en särskild konselj inför statschefen eller, vid förfall för har förhinder, inför talmannen. Talmannen ska alltid kallas till Talmannen utfärdar förordnande för statsministern på regeringen förordna om extra val regeringen kan besluta om extra till , skall dock beslut val till och gör det om entledigande ej meddelas om något entledigande dock inte ske. förordnar om extra val. I 3 § finns bestämmelser om statsministeromröstning efter val. Statsråd skall entledigas om han begär det, statsministern av talmannen och annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i annat fall entlediga annat statsråd. Om statsministern entledigas eller dör, skall talmannen entlediga övriga statsråd. 7 kap. 8 § Statsministern kan utse ett av de övriga statsråden att i egenskap av ställföreträdare vid förfall för statsministern fullgöra hans uppgifter. Har stats- ministern ej utsett ställföre- trädare eller har också denne förfall, övertages statsministerns uppgifter i stället av det av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd , har den äldste av dem företräde. Ett statsråd ska entledigas om han eller hon begär det, statsministern av talmannen och ett annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i andra fall entlediga statsråd. Om statsministern entledigas eller dör, ska talmannen entlediga de övriga statsråden. Statsministern kan bland de övriga statsråden utse någon att i egenskap av ställföreträdare vid förhinder för statsministern fullgöra hans eller hennes uppgifter. Har någon ställföre- trädare inte utsetts eller har också ställföreträdaren förhinder, fullgörs statsministerns uppgifter i stället av den av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd , har den äldste av dem företräde. Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppe- håller de sina befattningar till dess ny regering har tillträtt. Har annat statsråd än statsministern entledigats på egen begäran, uppehåller han sin befattning till dess efterträdare har tillträtt, om statsministern begär det. Vid förfall för talmannen övertager vice talman de uppgifter som enligt detta kapitel ankommer på talmannen. Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppe- håller de sina befattningar till dess en ny regering har tillträtt. Har ett annat statsråd än statsministern entledigats på egen begäran, uppehåller han eller hon sin befattning till dess en efterträdare har tillträtt, om statsministern begär det. Om talmannen har förhinder övertar en vice talman de uppgifter som talmannen har enligt detta kapitel. För beredning av regerings- ärenden skall finnas ett regeringskansli. I detta ingår departement för skilda verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. För att bereda regerings- ärenden och för att biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet i övrigt ska det finnas ett regeringskansli. I detta ingår departement för olika verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. inhämtas från berörda myndig- I den omfattning som yttranden ska också i den omfattning som behövs inhämtas att yttra sig. ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig. dock, i den omfattning som anges i lag, under statsministerns kan dock, i den omfattning som överinseende avgöras av chefen angives i lag, under stats- ärendena hör till. av chefen för det departement till vilket ärendena hör. träde och är ordförande vid träde och är ordförande vid statsråd skall deltaga i regerings- råd ska delta i regerings- dragande i ärende som hör till föredragande i de ärenden som hör till hans eller hennes ministern kan dock förordna att ärende eller grupp av ärenden, dock förordna att ett ärende som hör till visst departement, eller en grupp av ärenden, som skall föredragas av annat statsråd hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än Protokoll och skiljaktig mening och andra beslut som av regeringens beslut skall för att ska expedieras ska för att bli bliva gällande skrivas under av tjänsteman i särskilda fall får tjänsteman i särskilda fall ska få skriva under expedition. skriva under beslut som ska Lagar och andra föreskrifter 1 § Föreskrifter meddelas av genom lag och av regeringen genom förordning. Föreskrifter kan också, efter bemyndigande av eller regeringen, meddelas av andra myndigheter än regeringen och av kommuner. Ett bemyndigande att meddela föreskrifter ska alltid ges i lag eller förordning. Föreskrifter som meddelas genom lag 2 § Föreskrifter ska meddelas genom lag om de avser 1.enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes, 2.förhållandet mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller iövrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, 3.grunderna för kommunernas organisation och verksamhets- former och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden, 4.trossamfund och grunderna för som trossamfund, 5.rådgivande folkomröstning i hela riket och förfarandet vid folkomröstning i en grundlagsfråga, eller Även av andra bestämmelser i denna regeringsform och av annan grundlag följer att föreskrifter av visst innehåll ska meddelas genom lag. Föreskrifter som meddelas av regeringen 3 § kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 och 3. Föreskrifterna får dock inte avse 1.annan rättsverkan av brott än böter, 2.skatt, utom tull på införsel av varor, eller 3.konkurs eller utsökning. kan i lag, som innehåller ett bemyndigande enligt första stycket, föreskriva även annan rättsverkan av brott än böter för överträdelse av en föreskrift som meddelas av regeringen med stöd av bemyndigandet. 4 § kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 1–3 om anstånd med att fullgöra förpliktelser. 5 § kan i en lag bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om 1.när lagen ska träda i kraft, 2.när delar av lagen ska börja eller upphöra att tillämpas, eller 3.tillämpning av lagen i förhållande till ett annat land eller en mellanfolklig organisation. 6 § Föreskrifter som regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt denna regeringsform ska underställas för prövning om bestämmer det. 7 § Regeringen får utöver vad som följer av 3–5 §§ meddela 1.föreskrifter om verkställighet av lag, och 2.föreskrifter som inte enligt grundlag ska meddelas av . Regeringens föreskrifter enligt första stycket får inte avse eller dess myndigheter. Regeringen får inte heller med stöd av bestämmelsen i första stycket 2 meddela föreskrifter som avser den kommunala beskattningen. 8 § Att regeringen får meddela föreskrifter i ett visst ämne hindrar inte att meddelar föreskrifter i samma ämne. Föreskrifter som meddelas av andra än och regeringen 9 § kan bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 om föreskrifterna avser 2.skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen. 10 § Om enligt detta kapitel bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter i ett visst ämne, kan också medge att regeringen bemyndigar en förvaltningsmyndighet eller en kommun att meddela föreskrifter i ämnet. 11 § Regeringen får bemyndiga en myndighet under regeringen eller någon av myndigheter att meddela föreskrifter enligt 7 §. Ett bemyndigande till myndigheter får dock inte avse förhållanden inom eller dess myndigheter. 12 § Föreskrifter som en myndighet under regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt 10 eller 11 § ska underställas regeringen för prövning om regeringen bestämmer det. 13 § kan genom lag uppdra åt att meddela föreskrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap. och beträffande dess uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. kan bemyndiga myndigheter att meddela föreskrifter som avser förhållanden inom eller dess myndigheter. Stiftande av grundlag och riksdagsordningen 14 § Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande.