sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — Ökat förtroende för domstolarna Bilagedel B – Språkrapporter m.m. SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Denna bilagedel innehåller bilagorna 6–11 till betänkande Ökat förtroende för domstolarna – strategier och förslag (SOU 2008:106). Bilagorna 6–10 innehåller två instrument och tre språkrapporter som domstolarna ska kunna använda i sitt arbete med att förbättra kvaliteten i domar och beslut när det gäller läs- barhet och juridisk argumentation. Bilaga 11 innehåller några förslag till nya kallelseblanketter. Bilaga 6 består av en lista med några kriterier som utredningen har ställt upp för bedömningen av en doms kvalitet när det gäller läs- barhet och juridisk argumentation. Bilaga 7 består av ett klarspråkstest för domar som utredningens språkexpert har utformat. Bilaga 8 innehåller rapporten ord i domar – Förstår vanliga människor innebörden av juridiska domar? Rapporten har skrivits av fil.mag. i svenska språket . Bilaga 9 innehåller rapporten av domar – En intervju- undersökning av advokaters syn på klienternas förståelse av domtexter. Undersökningen har genomförts av fil.dr i nordiska språk , som också har skrivit rapporten. Bilaga 10 innehåller rapporten läsbarhetsanalys av domar – Vad är det som gör domar svåra att läsa? Hur avviker språket från normal sakprosa? Vad tycker juristerna själva? Undersökningen har genom- förts av utredningens språkexpert , som också har skrivit rapporten. Bilaga 11 består av utredningens förslag till ny utformning av kallelse- blanketter till tilltalade, målsägande och vittnen. lista med kriterier för bedömning av en doms kvalitet när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation.............................. 7Klarspråkstest för domar. Testet är utformat av Svåra ord i domar – Förstår vanliga människor innebörden av juridiska domar? Rapport av fil.mag. 9Förståelsen av domar – En intervjuundersökning av advokaters syn på klienternas förståelse Rapport av fil.dr i nordiska språk ............. 10En läsbarhetsanalys av domar – Vad är det som gör domar svåra att läsa? Hur avviker språket från normal sakprosa? Vad tycker juristerna själva? 11 förslag till nya kallelseblanketter för tilltalade, målsägande lista med kriterier för bedömning av en doms kvalitet när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation Kriterier för bedömningen av en doms kvalitet när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation Här nedan ges några kriterier som är tänkta att användas för att bedöma en doms kvalitet när det gäller läsbarhet och juridisk argu- mentation. Inget kriterium avser domens riktighet. Kriterierna är ganska få och inte särskilt detaljerade. Skälet till detta är att bedömningarna sannolikt blir mer rättvisande och mer jämförbara vid en mer översiktlig granskning. är det vik- tigt att det framgår varför en bedömare anser att ett kriterium inte är uppfyllt (eller är mycket väl uppfyllt). Kriterierna avslutas med en sammanfattande bedömning av domen i dess helhet. Den samman- fattande bedömningen kan påverkas av även andra omständigheter än de som är angivna i de särskilda kriterierna nedan. Tanken är att bedömaren genom poängsättning ska ange i vilken utsträckning varje kriterium är uppfyllt. Det tredje kriteriet om- fattar fyra aspekter som poängsätts var för sig. Poäng sätts enligt följande. 1 poäng Kriteriet inte uppfyllt 2 poäng Kriteriet uppfyllt 3 poäng Kriteriet mycket väl uppfyllt Är domen till det yttre lättillgänglig? Här finns anledning att beakta frågor som domslutets placering, förekomsten av bilagor, instruktiva rubriker, språklig förståelse i stort (få långa meningar, främmande ord, stavfel etc.), bra teckensnitt och teckenstorlek, marginaler m.m. KommentarU :U Denna bedömning avser domens tillgänglighet mer i stort. Domslutet bör alltid komma först. Längre domar bör ha en innehållsförteckning. Många bilagor till domen kan göra den svår- överskådlig. Bilagor kan dessutom endast med betydande svårighet tas in i avgörandedokumentet i . Om en dom ska lämnas ut i elektronisk form underlättar det följaktligen om information i bi- lagor har tagits in i själva domen. Rubriker ska motsvara innehållet under rubriken. Under rubriken domskäl bör således endast dom- stolens s.k. egentliga skäl finnas. Underrubriker kan vara klargörande. 2 Anpassning till adressater Är domen anpassad till dess adressater? KommentarU :U Utgångspunkten är att en doms adressat i första hand är parterna. Det är alltså viktigt att domen i huvudsak är begriplig för parterna, även om dessa normalt är biträdda av juridiskt skolade ombud. Om den juridiska komplexiteten är hög, får man normalt också acceptera att en part som inte är juridiskt kunnig måste få hjälp med att förstå domen. Utformningen av en dom kan påverkas om avsikten är att den ska få något prejudikatvärde. Det kan inte undvikas att en sådan dom kan bli lite mer svårtillgänglig för en part. Då ett mål är massmedialt uppmärksammat, kan det finnas anledning att anpassa domen till allmänheten och de massmediala avnämarna, exempelvis genom att något beskriva vilken uppgift som domstolen har och vilken prövning domstolen får och ska göra. Är domen tydlig och rimligt avvägd med hänsyn till målets beskaffen- het när det gäller följande aspekter? 3.1redovisning av parternas yrkanden och argumentation 3.2redovisning av tvistefrågan (gäller den frågan som ska prövas i alla slags mål) 3.4utformningen av de egentliga domskälen för domstolens dom- slut Var och en av de fyra aspekterna poängsätts särskilt med 1–3 poäng. Sammantaget kan alltså detta kriterium ge 4–12 poäng. KommentarU :U Den sak som målet rör, alltså ramen för målet, måste framgå tydligt. Parternas grunder för sin talan ska klart redovisas. Redovisningen av förhör med parter och andra bör liksom övrig bevisning anpassas efter målets karaktär. Endast det som är relevantU U för målet bör närmare återges i domen. I underrätt kan det vara lämpligt att referera utsagor, men då bara i relevanta delar. Det innebär att exempelvis ostridiga omständigheter inte behöver tas med i referatform; de kan vid behov redovisas på annat sätt. Om s.k. vävda domskäl används, är det viktigt att det klart framgår vems utsaga som domstolen hänför sig till. Det är också viktigt vid användningen av vävda domskäl att även uppgifter som talar mot domstolens slutsats behandlas i domen. Det är vidare viktigt att parternas påståenden och invändningar blir bemötta i domen. De egentliga domskälen måste visa vilka överväganden som domstolen har gjort för att komma till sitt slut. Det duger således inte med en mer allmän hänvisning till vad som ovan sagts. Ofta kan det vara lämpligt att redovisa vilka rättsregler som har tillämpats. När det gäller överrättsdomar är följande av särskilt intresse: -domslutets utformning/anpassning i förhållande till underrättens domslut -rimlig avvägning mellan omprövning och överprövning -förekomsten av hattar av typen föranleder ingen annan bedöm- ning än den underrätten gjort. KommentarU :U Blanka fastställelsedomar av överrätten kan ge intryck av att överrätten inte gjort någon egen prövning av underrättens dom. En överrätt bör normalt endast överpröva underrättens dom (jfr prop. 2004/05:131 s. 82). Det innebär att överrätten slår fast vad tvistefrågan är i överrätten för att därefter bara pröva denna fråga. Av överrättsdomen bör det tydligt framgå i vilken utsträck- ning som överrätten godtar respektive inte godtar underrättens skäl. S.k. hattar bör normalt undvikas. 5 Sammanfattande bedömning/Övriga synpunkter KommentarU :U I den sammanfattande bedömningen kan även andra omständigheter än som tagits upp ovan beaktas. Om så är fallet, bör dessa anges. (Ju 2007:08) Språkexpert och ledamot i referensgruppen Klarspråkstestet för domar innehåller 35 frågor med kommentarer och exempel. Frågorna har betydelse för läsbarheten och kan användas för att bearbeta utkast eller granska färdiga domar. Klarspråkstestet kan med fördel även användas som läromedel i utbildning eller som diskussionsunderlag på seminarier om domskriv- ning. du börjar skriva eller granska en domUT.................................... du använder frågorna med kommentarer och exempelUT........... innehåll domen......................................................................UT uppställning och yttre utformningUT.................................... läsare kan domen antas få? Vad behöver de veta?UT ........ de agerande på ett tydligt och konsekvent sätt?UT............................................................ det tydligt vem som gör vad – är språket domen ett vardagsnära språk i stället för ett omständligt och högtravande?UT..................................... innehåll i domenUT ................................................................... domen det som läsarna behöver veta och som krävs enligt lag?UT ............................................. ÄrTU domslutet klart och entydigt formulerat?UT ............. viktig information som yrkanden och myndigheters avgöranden integrerats i texten i stället för att lämnas i bilagor?UT ..................................... Är de egentliga domskälen pedagogiskt presenterade under egen rubrik?UT ................................. relevant information om händelsen eller ärendet och vad vittnen, parter eller myndigheter skrivit och sagt?UT ............................................................ det förklaringar till varför inte all dokumentation återgetts?UT ............................................ det som läsaren är mest intresserad av tidigt i 11TU .UT ÄrTU dispositionen tematisk när många yrkanden eller sakfrågor behandlas?UT ............................................ s.k. vävteknik i domskälen?UT .......................... det en sammanfattning i början av domen?UT ...... det en innehållsförteckning i början av det en bakgrundsbeskrivning som ger ramen till målet?UT ........................................................... det läsanvisningar som talar om hur texten är upplagd?UT .................................................................... punktlistor, tabeller, skisser eller andra uppställningar för att förtydliga komplicerat domen rubriker med tydlig nivåindelning?UT .......... texten rubriker som svarar mot innehållet?UT ......... ÄrTU underrubrikerna informativa?UT ................................. 21TU .UT ÄrTU nya stycken markerade med blankrad?UT ................... 22TU .UT ÄrTU styckeindelningen logiskt genomförd med en tankegång per stycke?UT................................................... det bindeord som visar hur stycken och meningar hänger ihop?UT ................................................. personliga pronomen (han, hon, de, denne, denna, dessa) på rätt person?UT ....................................... 25TU .UT ÄrTU hänvisningarna inom texten tydliga? till exempel Med hänvisning till ovanstående?UT ............. meningslängden så att några meningar är korta (omkring 10 ord) och andra är längre (upp till ungefär 25 ord)?UT ...................................................... 27TU .UT ÄrTU meningarna enkelt byggda utan till exempel långa inskjutna satser (inskott) och bestämningar före sitt huvudord?UT ....................................................... meningarna en normal ordföljd med subjektet på dess rätta plats?UT ........................................ 29TU .UT ÄrTU orden och fraserna allmänspråkliga i stället för ålderdomliga och juristspråkliga? föreligga, jämte, förplikta, ostridigt, ålägga m.fl.)UT .......... korta och klara prepositioner i stället för de långa och vaga angående, avseende, beträffande, gällande, rörande ?UT..................................................... fackord och förkortningar som måste vara med i domen?UT ........................................................ fackjargong som använts av tidigare 33TU .UT ÄrTU domen korrekturläst så att den inte innehåller felstavade ord eller andra språkfel?UT.............................. uppställning och yttre utformningUT ................................... 34TU .UT ÄrTU beslutsfattarna angivna, och anges det om domen är enhällig eller ej?UT............................................ anvisningarna för domars formella och grafiska utformning (uppgifter i sidhuvud, teckensnitt och teckenstorlek, marginaler, radavstånd m.m.)?UT......................................................... Klarspråkstestet för domar har utarbetats på uppdrag av Förtroende- utredningen (Ju 2007:08). Det är ett diagnosinstrument som inne- håller 35 frågor som har betydelse för läsbarheten. Till frågorna finns kommentarer och exempel, som förtydligar frågan och ger råd om hur man bör och inte bör skriva. Delen med frågorna finns separat i del II, men frågorna finns även tillsammans med kommentarerna i del III. Till grund för klarspråkstestet ligger flera undersökningar av domar. Undersökningarna har initierats av och genomförts av språkexperter . Resultaten av undersökningarna finns presenterade i följande rapporter: , , 2008: En läsbarhetsanalys av domar. Vad är det som gör domar svåra att läsa. Hur avviker språket från normal sakprosa? Vad tycker juristerna själva? Förtroende- utredningen (Ju 2007:08). Ekman-Öst, , 2008: Svåra ord i domar. Förstår vanliga människor innebörden av juridiska domar? , HSV 400, Uppsats 15 hp. , , 2008: Förståelsen av domar. En intervjuunder- sökning av advokaters syn på klienters förståelse av domtexter. (Ju 2007:08). Testet bygger också på det diagnosinstrument som presenterades i Statskontorets rapport (2001:18) På väg mot ett bättre myndighets- språk och som varit utgångspunkten för de webbaserade klarspråks- test som Klarspråksgruppen och tagit fram för förvalt- ningsbeslut och för rapporter, se wwwU .sprakradet/testet.U Tanken är att klarspråkstestet för domar ska kunna ge inspira- tion till alla som skriver domar och liknande texter i domstolen. Det kan användas för att bearbeta utkast eller för att granska en färdigskriven dom. Det kan också med fördel användas i utbildning eller som diskussionsunderlag på seminarier och möten om dom- skrivning. Innan du börjar skriva eller granska en dom Hur begriplig och lättläst en dom blir beror på hur väl anpassad den är till sina mottagare. Det gäller flera egenskaper hos texten, bland annat vilket innehåll texten har, hur innehållet är disponerat, hur över- skådlig texten är och vilket språk som används i den. Innan du börjar skriva eller granska en dom måste du därför tänka igenom vilka läsare den kommer att få. I kommentaren om läsaren finns ett antal frågor du kan ställa dig. Av tradition har språket och utformningen i övrigt av domar varit anpassade för läsare med juridisk bakgrund. Högre eller lägre instans har varit den viktigaste målgruppen. Men de som har störst intresse av att förstå innehållet i domen är naturligtvis de enskilda parterna. Därför måste domarna utformas så att även parterna utan större svårighet kan läsa och förstå sin dom. Klarspråkstestet för domar hjälper dig att undvika de flesta av de läsbarhetsproblem som kan finnas i domar . Hur du använder frågorna med kommentarer och exempel Frågorna i del II är numrerade 1–35. Till varje fråga finns en kom- mentar med exempel i del III. Tänk först igenom den inledande frågan om läsarna. Gå sedan igenom fråga för fråga när du bearbetar ett utkast eller granskar en färdig dom. Frågedelen (del II) använder du för att bedöma texten med svaren Ja, Tveksamt (Blandat) eller Nej på varje fråga. Vill du veta mer om hur du ska ställa dig till frågan, måste du använda kommentaren (del III). Där upprepas frågorna. Du kan välja att gå igenom alla frågor på en gång eller kanske hellre ta några i taget. När du är bekant med kom- mentarerna kan du granska din text med enbart frågorna. Det önskvärda svaret är Ja på alla frågor. Om du inte svarar Ja i första omgången bör du arbeta vidare med texten enligt de råd som du får i kommentarerna och genom exemplen. Om du vill poängsätta färdiga texter, kan du byta svarsalter- nativen till poäng på följande sätt: Ja = 2 poäng Tveksamt/Blandat = 1 poäng Nej = 0 poäng Om alla frågor (135) besvaras blir den högsta poängen 70. Innan du börjar med frågorna, tänk efter vilka läsare domen kan antas få. Vilka skriver du för? Högre eller lägre instans Dina val har betydelse för hur domen ska utformas. Ha alltid läsarnas behov i tankarna när du besvarar frågorna i det följande. Läs mer om detta i kommentaren om läsaren. 1.Benämns de agerande i domen på ett tydligt och konsekvent sätt? 2.Framgår det tydligt vem som gör vad är språket befolkat? 3.Har domen ett vardagsnära språk i stället för ett omständligt 4.Innehåller domen det som läsarna behöver veta och det som krävs enligt lag? (t.ex. avgörandet och skälen till det, tvistefrågan, yrkanden, in- ställning och argument, bevisning, överklagande, skiljaktig me- 5.Är domslutet klart och entydigt formulerat? 6.Har viktig information som yrkanden och myndigheters avgör- anden integrerats i texten i stället för att lämnas i bilagor? 7.Är de egentliga domskälen pedagogiskt presenterade under egen rubrik? 8.Lämnas relevant information om händelsen eller ärendet och vad vittnen, parter eller myndigheter skrivit och sagt? 9.Finns det förklaringar till varför inte all dokumentation åter- Står det som läsaren är mest intresserad av tidigt i domen? (t.ex. sammanfattning och domslut) 11.Är dispositionen tematisk när många yrkanden eller sakfrågor behandlas? Används så kallad vävteknik i domskälen? Svara på fråga 13 och 14 bara om domen har fler än 910 sidor. Finns det en sammanfattning i början av domen? SOU 2008:106 Bilaga 7 Finns det en innehållsförteckning i början av domen? Finns det en bakgrundsbeskrivning som ger ramen till målet? Finns det läsanvisningar som talar om hur texten är upplagd? Tingsrätten övergår nu till att behandla ) 17.Används punktlistor, tabeller, skisser eller andra uppställningar för att förtydliga komplicerat innehåll? Har domen rubriker med tydlig nivåindelning? Har texten rubriker som svarar mot innehållet? Är underrubrikerna informativa? Är nya stycken markerade med blankrad? Är styckeindelningen logiskt genomförd med en tankegång 23.Finns det bindeord som visar hur stycken och meningar hänger ihop, till exempel eftersom, men, därför att, trots att, nämligen, däremot, visserligen? Bilaga 7 SOU 2008:106 Syftar personliga pronomen (han, hon, de, denne, denna, dessa) på rätt person? 25.Är hänvisningarna inom texten tydliga? (Undviks till exempel Med hänvisning till ovanstående ...) 26.Varierar meningslängden så att några meningar är korta (om- kring 10 ord) och andra är längre (upp till ungefär 25 ord)? Är meningarna enkelt byggda utan till exempel långa inskjutna satser (inskott) och bestämningar före sitt huvudord? Har meningarna en normal ordföljd med subjektet på dess Är orden och fraserna allmänspråkliga i stället för ålder- domliga och juristspråkliga, till exempel föreligga, jämte, för- plikta, ostridigt, ålägga? Används korta och klara prepositioner i stället för de långa och vaga angående, avseende, beträffande, gällande, rörande m.fl.? Förklaras fackord och förkortningar som måste vara med i Undviks fackjargong som använts av tidigare instanser? 33.Är domen korrekturläst så att den inte innehåller felstavade ord eller andra språkfel? Domens uppställning och yttre utformning 34.Är beslutsfattarna angivna och anges det om domen är enhällig eller ej? 35.Följs anvisningarna för domars formella och grafiska utform- ning (uppgifter i sidhuvud, teckensnitt och teckenstorlek, marginaler, radavstånd m.m.)? III KOMMENTARER OCH EXEMPEL Vilka läsare kan domen antas få? Vad behöver de veta? Det är viktigt att tänka igenom vilka läsare domen kan antas få. Det avgör såväl urvalet av innehåll som sättet att presentera innehållet på. När du besvarat frågan om vilka läsare domen har kan du fundera vidare på följande: Varför vill läsarna läsa domen? Vad är viktigt för läsarna att få veta. Vad är de mest intresserade av? Vilka förkunskaper kan läsarna tänkas ha? Domen kan ha många läsare De enskilda parterna är naturligtvis de viktigaste mottagarna av domen. Även om parterna har ombud är det viktigt att parterna kan läsa och förstå domstolens avgörande och skälen till det. Medierna är också en viktig mottagargrupp, särskilt när domen rör ett mål som är intressant att bevaka och förmedla till allmän- heten. Enskilda personer med samma eller likartade problem eller ämnen som behandlas i domen är också tänkbara mottagare. Högre eller lägre instans måste kunna använda domen när domen överklagas eller behandlas på annat sätt. Även de som arbetar inom rättsväsendet i övrigt eller på myndigheter, försäkringsbolag m.fl. har intresse av att läsa domstolsavgöranden. Målgruppen är alltså stor och skiftande, och det gäller att till- godose mångas behov när det gäller innehåll och utformning. Men tänk på att en lättläst och lättbegriplig dom gagnar alla mottagar- grupper. Ha i första hand parterna i sikte när du skriver eller granskar domen! Läsarnas behov kan vara skiftande För att kunna avgöra vilket innehåll domen ska ha, är det bra att utgå från de frågor som läsarna kan antas ställa på domen. Här är några. Fyll gärna på listan med fler frågor. Vad har domstolen beslutat? Varför blev utgången just den? Har domstolen beaktat alla önskemål, omständigheter, utsagor etc.? Vad kan jag göra för att gå vidare med ärendet? Vad exakt är det som domstolen prövat? Vilka bevis har varit avgörande? Varför blev påföljden just den som den blev? Tänk alltså igenom vilka frågor som är viktiga att besvara i just den dom du skriver eller granskar. När du bestämt vilket innehåll du bör ha med, måste du underlätta för läsarna att hitta och förstå det viktiga i texten, det som läsarna är mest intresserade av. Det gör du genom en bra struktur och olika former av läsarhjälp som sammanfattningar, rubriker, läs- anvisningar och bra styckeindelning. Du hjälper också läsarna genom att använda en hövlig ton och genom ett klart och begripligt språk, ett språk som motsvarar det språkpolitiska målet som fattat beslut om: Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Allt detta tas upp i de kommande frågorna och kommentarerna. 1.Benämns de agerande på ett tydligt och konsekvent sätt? Använd inte de juridiska uttrycken målsägande, tilltalad, kärande, svarande, sökande, klagande m.fl. i onödan. Benämn i stället de in- blandade med för- och efternamn. När det är lämpligt, kan per- sonerna först presenteras med det fullständiga namnet och sedan enbart med förnamnet. Detta är särskilt lämpligt när det är fråga om unga personer. Att använda namn i stället för personernas pro- cessuella ställning är både artigt och läsvänligt. För många läsare är uttrycken målsägande, kärande m.fl. okända och därmed svårbe- gripliga. Om det är fråga om flera tilltalade, vittnen eller andra inblandade kan det vara idé att inleda beskrivningen av målet med en rollista, så att det klart framgår vilka som agerar i målet. Se vidare kommen- taren till fråga 17. Om någons namn är sekretessbelagt, kan det naturligtvis inte användas i domen. 2.Framgår det tydligt vem som gör vad – är språket befolkat? Var försiktig med passiva verb Passiva verb (som slutar på -s) talar inte om vem som gör något. De kan och ska användas när det är helt klart vem som agerar eller när man beskriver ett skeende, ett automatiskt förlopp. Men de ska inte användas när det måste framgå vem som gör, gjort eller ska göra något. I ett formulär som skickats till har andra uppgifter än dessa uppgivits. I ett formulär som skickat till har uppgett andra uppgifter. Många substantiv i en mening gör i regel språket tungt.