sou · GWB325d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Dessutom finns särskilda regler för offentlig upphand- ling. I bilaga IV till direktivet anges sex åtgärder, kopplade till offentlig upphandling, varav minst två enligt artikel 5.1 ska genom- föras. De åtgärder som nämns i direktivets bilaga VI är: Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet a)Tillämpa upphandlingsmodeller med garanterade energibespa- ringar b)Upphandla den energieffektivaste utrustningen och fordonen baserat på listor med specifikationer om energieffektivitet c)Vid upphandling även tillämpa energikrav på viloläget (standby) d)Ställa krav på utbyte eller modifiering av befintlig utrustning och fordon för att uppfylla energieffektivitetskrav enligt punkt b och c e)Kräva genomförande av energibesiktningar samt att kostnads- effektiva rekommendationer i besiktningen genomförs f)Ställa krav på att byggnader som hyras eller ägs av det offentliga ska modifieras så att de blir energieffektiva Medlemsstaterna ska ge en eller flera myndigheter i uppdrag att svara för administration, ledning och genomförande av energi- effektiviseringsåtgärder i offentlig sektor. Inget hindrar att den myndighet, som ska svara för den samlade kontrollen och över- vakningen av direktivets genomförande, också ansvarar för över- vakning och kontroll i offentlig sektor. 7.1.3Energieffektiviseringsprogram i statlig verksamhet Staten måste vara föregångare De statliga myndigheterna måste gå före övriga offentliga organ, inklusive kommuner och landsting, när det gäller faktiska åtgärder. Det är, bl.a. mot bakgrund av kommunernas självständiga ställning i , av strategisk betydelse om målen ska kunna nås. Energi- effektiviseringsutredningen återkommer i sin slutredovisning till frågan om formerna för förankring och styrning när det gäller att införa ett program för energieffektivisering i statlig förvaltning. Program för energieffektivisering i statlig verksamhet Det finns en stor outnyttjad potential för kostnadseffektiva energi- effektiviseringsåtgärder också i den offentliga sektorn. Staten kan bidra till ökad energieffektivisering på flera sätt. Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet genom val av utrustning och installationer i de egna byggnaderna. Det kan också ske genom att ställa krav t.ex. som hyresgäster när hyresavtal skrivs. Även energianvändning inom den egna verk- samheten kan effektiviseras. Det gäller t.ex. inköp av energieffek- tiva datorer och val av transporter. Den totala ekonomiska energieffektiviseringspotentialen för statens fastighetsbestånd har av utredningen uppskattats till primär energianvändning, vilket motsvarar i slutlig energianvändning. Till detta ska läggas effekti- viseringspotentialen i de byggnader som statliga aktörer hyr. Bedömningen baseras på beräkningar av potentialen för de existerande cirka 15 miljoner m2P P statligt ägda fastigheterna.TPF1FPT av besparingen avser el och de resterande tre fjärde- delarna avser fjärrvärme och bränslen. Den uppskattade potentialen om 0,8 (0,5) TWh omfattar bara de direkta effekter som energi- effektiviseringsåtgärder i den statliga sektorn bidrar till. Till detta ska läggas de indirekta effekter, så kallade spridningseffekter, som uppstår i övriga delar av bebyggelsen genom att den statliga sektorn föregår som gott exempel, och genom att statlig upphandling skapar marknader och utveckling av nya energieffektiva produkter. Utredningen föreslår ett samlat program för energieffektivi- sering i den statliga sektorn för att uppfylla direktivets krav, här kallat PFEstatB B. Det bör vara obligatoriskt för statliga myndigheter att delta i programmet. Även statliga bolag bör, så långt möjligt och i tillämpliga delar, omfattas av programmet. Det kan t.ex. ske genom ägardirektiv till de statliga företagen. Kraven på deltagandet kan anpassas till den verksamhet som bedrivs inom respektive orga- nisation. Kraven i PFEstatB B bör omfatta: Byggprojekt/förvaltning (för statliga byggherrar och förvaltare) Upphandling av produkter (även transporter) Programmet bör samordnas med andra aktiviteter som rör energi- effektivisering för att största möjliga gemensamma effekt ska uppnås. Kraven bör också harmoniseras med kraven i de avtal som Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet ska tecknas med kommuner och landsting. Till stöd för de orga- nisationer som deltar i PFEstatB B ska ett antal stödfunktioner inrättas. Exempel på sådana stödfunktioner är verktyg för upphandling och rådgivning i byggprojekt. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att utforma programmet för energi- effektivisering för statlig verksamhet. 7.1.4Energieffektiviseringsavtal med kommuner och landsting Kommunerna och landstingen svarar för en stor andel av den svenska offentliga verksamheten. Utredningen föreslår att avtal om effektivare energianvändning tecknas mellan staten och enskilda kommuner och landsting. Den totala ekonomiska energieffektiviseringspotentialen för kommunalt och landstingskommunalt ägda byggnader har av utredningen uppskattats till primär energianvändning, vilket motsvarar i slutlig energianvändning. Till detta ska läggas effektiviseringspotentialen i de byggnader som kommuner och landsting hyr. Bedömningen baseras på beräkningar av potentialen för de befintliga cirka 56 miljoner m2P P kommunala och landstingskommunala byggnaderna.TPF2FPT av besparingen avser el och de resterande tre fjärdedelarna avser fjärr- värme och bränslen. Den uppskattade potentialen om 3 (2) TWh omfattar bara de direkta effekter som energieffektiviseringsåtgärder i kommuner och landsting bidrar till. Till detta ska läggas de indirekta effekter, så kallade spridningseffekter, som fås i övriga delar av bebyggelsen genom att den offentliga sektorn föregår som gott exempel, och genom att offentlig upphandling skapar mark- nader och utveckling av nya energieffektiva produkter. Syftet med avtalen är att kommuner och landsting ska genom- föra så omfattande och samordnade energieffektiviseringsprogram att de framstår som föredöme och föregångare inom området energieffektivisering. Det innebär att den samhällsekonomiskt lön- samma energieffektiviseringspotential som finns ska realiseras. Kommuner och landsting kan bidra till ökad energieffektivisering både genom val av utrustning och installationer i de egna fastig- heterna och genom att i hyresförhållanden ställa krav på energi 2TP PT SCB samt , STIL2. Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet effektivitet i hyrda lokaler. Även energianvändning inom den egna verksamheten kan effektiviseras. En viktig åtgärd är också att ställa krav på energieffektivitet vid upphandling av utrustning och vid val av transportermedel. Avtalen ska omfatta minst två av de ovan nämnda åtgärderna. För att få ett så stort genomslag som möjligt för effektivi- seringsåtgärder föreslår utredningen att avtal tecknas individuellt med enskilda kommuner och landsting. I vissa fall kan en grupp av kommuner utgöra part i ett gemensamt energieffektiviserings- program. Kravnivåerna i avtalen bör harmoniseras med kraven i PFEstatB .B Utredningen avser att i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) framlägga ett förslag till hur kommunala energieffektiviseringsavtal kan utformas. Som nämnts i det föregående skall en eller flera myndigheter ges i uppdrag att övervaka och kontrollera att bestämmelserna om den offentliga sektorns roll i energieffektiviseringsarbetet efterlevs. Detta innebär bl.a. att svara för införande och uppföljning av programmet för energieffektivisering i statlig sektor. En annan aktuell uppgift är att företräda staten som part i förhållande till kommunerna när kommunala energieffektiviseringsavtal träffas. Det är inte nödvändigt, men kan vara lämpligt, att en och samma myndighet svarar för all övervakning och kontroll av energieffektiviseringarna i den offentliga sektorn. Utredningen avser att närmare behandla denna frågeställning i sitt slutbetän- kande. Som konstaterats i kapitel 3 är brist på kunskap och information en viktig orsak till att energieffektiviseringar, som i sig är både privat- ekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma, inte kommer till stånd. Mot den bakgrunden är det angeläget med en samlad infor- mationsinsats inom ramen för det åtgärdspaket som EG-direktivet föranleder. Sådana insatser bör samordnas på statlig nivå, men involvera även företrädare för olika slag av energianvändare såsom fastighetsägare, industriföretag och kommuner. Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet huvudsak av en samlad informationskampanj för en effektivare energianvändning och ett webbaserat informationscentrum kallat Forum för effektivare energianvändning. Information och kunskapsspridning koncentreras till ett samlat Forum för energieffektivisering. Internet utgör det viktigaste mediet för att nå ut med information via ett sådant energiforum. Det är av strategisk betydelse att också företrädare för användare medverkar vid tjänstens utformning. Ett flertal informationstyper ska kunna integreras i tjänsten, som alltså är avsedd för olika typer av användare. En övergripande målsättning är också att det allmännas information om energi- effektivisering ska kunna koncentreras och samordnas via detta forum. Inget utesluter heller att andra kanaler än Internet används, om det för en särskild målgrupp, eller ett specifikt sammanhang, bedöms ändamålsenligt. Tänkbara användningsområden är följande: Sprida allmän information om energieffektivisering anpassat för respektive målgrupp, lägenhetshushåll, fastighetsägare av alla slag, industrin, småföretag, kommuner etc. Sprida information om livscykelkostnadskalkylering för åtgärder. Sprida målgruppsanpassad information omfattande kalkylprogram för energieffektivisering för olika kategorier av energianvändare. Sprida målgruppsanpassad information om bidrag, skattelättna- der och andra offentliga stöd. Sprida information om goda exempel och, inte minst, vilken ekonomisk besparing som kan göras genom energieffektivi- sering. Utgöra plattform för offentlig sektor, staten i första hand, att visa fram hur de statliga myndigheterna går före med energi- effektivisering. Här kan också myndigheterna betygsättas och rangordnas när det gäller uppnådda mål. Detsamma gäller kommunerna. Under fliken Din kommun kan medborgarna ta del av egna och andra kommunens resultat när det gäller energieffektivisering. En strategiskt viktig fråga att belysa gäller Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet vilka kommuner som tecknat energieffektiviseringsavtal med staten och vilka som inte gjort det. Ett system för bench marking införs således inom Forum för energieffektivisering: Systemet ger allmänheten möjlighet att jäm- föra olika myndigheter, kommuner och andra offentliga organisa- tioner med varandra. Frågan om energieffektivisering är för när- varande av allmänt intresse. Det beror inte minst på den aktuella klimatdebatten och det stora fokus som klimatfrågorna fått . Därigenom kan förväntas att t.ex. kommuninvånare ställer krav på sina politiker, om den egna kommunen inte presterar lika bra som andra, i strävan att effektivisera energianvändningen. Media kan förväntas spela en viktig roll när det gäller att sprida kunskap och information om olika kommuners och statliga myn- digheter prestationer och skillnader mellan dem.