sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — Flickor uppger en högre grad av stress i skolan än pojkar, och frekvensen av psykisk ohälsa är också större bland flickor och unga kvinnor. Oro för skolan hamnar högt upp när ungdomar rangord- nar olika orosmoment, och det gäller för både unga kvinnor och unga män. De ökade kraven på högre utbildning kan dock ha haft större inverkan på gruppen unga kvinnor, eftersom en eftergymna- sial utbildning är vanligare bland kvinnor än bland män. Kan- ske finns det för pojkar fler yrkesalternativ som inte kräver högre utbildning. I så fall kan detta vara en faktor som gör att en större grupp bland dem kan ta lättare på kraven att prestera bra i skolan. Skolans feminisering har också, ända , fram- hållits som en förklaring till pojkarnas sämre skolprestationer. Med feminisering avses den ökande andelen kvinnliga lärare, och de konsekvenser för skolan som anses följa därav. har ana- lyserat betydelsen av lärarens kön för elevernas studieresultat, men kunde inte visa att fördelningen mellan kvinnliga och manliga lärare hade betydelse för betygsskillnaden. Det finns även studier från andra länder, bland annat en stor brittisk studie, som heller inte påvisat något samband mellan lärarens kön och pojkarnas presta- tioner. konstaterade för övrigt också att ökningen av antalet kvinnliga lärare i den svenska lärarkåren inte är särskilt stor. Det finns dock även en studie, av- Forskningen om orsaker till könsskillnader i skolprestationer. seende förhållanden i , som visar att lärarens kön faktiskt har betydelse för skolresultaten. Enligt denna studie får flickor högre betyg av kvinnliga lärare, och pojkar högre betyg av manliga lärare (2005). Könsskillnader i skolprestationer och attityder kan också ha sin grund i de biologiska könsskillnaderna, eller i interaktionen mellan dessa och olika miljöfaktorer, såsom exempelvis socioekonomisk utsatthet. Flickor har en tidigare biologisk utvecklingskurva, och kan som en följd därav i vissa åldrar antas ha en fördel i skolan framför poj- kar i fråga om uppmärksamhet, förmåga att upprätthålla ett mål- inriktat arbete och språkförmåga. Pojkar har också en senare utveckling av det så kallade arbetsminnet, det vill säga den del av minnet som bearbetar det som händer just . Dessutom kan inverkan av manligt könshormon under och efter puberteten i interaktion med miljöfaktorer eventuellt ge ökad benägenhet till olika typer av normbrott som inte främjar skolarbetet. Till största delen bör de direkta uttrycken för pojkarnas senare biologiska utveckling ha ebbat ut vid utgången av årskurs 9, och definitivt vid utgången av gymnasiet. Men individers eller i detta fall pojkars självbild kan påverkas av tidiga motgångar i skolan, och det kan därför inte uteslutas att det även när mognadsskillnaderna har jämnats ut kan finnas kvarstående effekter på betyg och även på beteenden och attityder till skolan. En jämförelse kan göras med effekterna av den åldersmässiga spridningen av eleverna i en och samma klass: Elever av båda könen som föds tidigt har i genomsnitt bättre betyg fortfarande i årskurs 9 än elever som föds sent . Även här kan antas att den sämre skolprestationen för elever som är födda sent , som från början haft sin grund i en mognadsskillnad, åtminstone till en del i takt med att skillnaden i biologisk mognad har jämnats ut, övergått till att vara en effekt snarare av omgivningens förväntningar och den egna självbilden. har beräknat att om pojkarnas ålder ökar med , så försvinner 30–av könsskillnaderna i betyg. Den stora överrepresentationen av pojkar bland elever i behov av särskilt stöd förklaras bland annat av en högre förekomst av foster- och förlossningsskador bland pojkar, men också av en högre frekvens av olika former av social problematik. Pojkarnas över- representation bland elever med särskilda svårigheter i skolan är dock som nämnts inte huvudorsaken till den genomsnittliga betygsskillnaden mellan flickor och pojkar. Forskningen om orsaker till könsskillnader i skolprestationer. Förmågan att läsa och skriva är en viktig förutsättning för att eleverna ska kunna tillgodogöra sig undervisningen i flertalet ämnen i skolan, och därmed central för skolresultaten i stort. Läs- och skrivsvårigheter är en vanlig anledning till att elever får special- pedagogiskt stöd. Forskning har visat att tidiga och väl utformade insatser kan ge många elever med läs- och skrivsvårigheter en puff som gör att dessa elever därefter lättare kan följa med i undervisningen (2007). Vi menar att frågan om arbetssätt och metoder för att tidigt dia- gnostisera och ge adekvat stöd till elever med läs- och skrivsvårig- heter förtjänar att uppmärksammas i större utsträckning i den svenska skolan. Större framgång i arbetet med att stödja elever med skriv- och lässvårigheter skulle givetvis vara bra för alla elever oav- sett kön, och för skolan som helhet. Det finns många flickor som har läs- och skrivsvårigheter, men pojkarna utgör dock en majori- tet. Frågan om stöd till elever med läs- och skrivsvårigheter är därför också en aspekt av jämställdhet i skolan. Vi avser att åter- komma i slutbetänkandet med ett mer utförligt resonemang om metoder för diagnos och stöd till elever med läs- och skrivsvårig- heter. 7.2Behovet av ny kunskap av betydelse för jämställdhet i skolan Som framgått finns en hel del forskning som berör jämställdhet och genus i skolan. Men givetvis finns också behov av ny kunskap och nya perspektiv. Elva lärosäten har bidragit med sina bedömningar av kunskaps- behovet om jämställdhet i skolan. De som svarat är i första hand lärosäten som utbildar lärare eller bedriver genusforskning. En inbjudan har gått ut via brev till ett urval lärosäten, att i samman- fattad form delge oss uppfattningar om inom vilka områden av betydelse för skolan där ny kunskap behövs om jämställdhet och genus. Inbjudan har även funnits på vår webbplats, och har då vänt sig till alla intresserade forskare eller lärosäten. De svar som inkommit från lärosätena har alltså varit en del av underlaget till våra bedömningar. Vi kommer även att ha använd- ning för de inkomna svaren i vårt fortsatta arbete inför slutbetän- kandet. Forskningen om orsaker till könsskillnader i skolprestationer. Det finns givetvis en mängd områden och frågeställningar rörande jämställdhet i skolan, som är intressanta att forska om, vil- ket också omvittnas i svaren från lärosätena. Vi lyfter här fram några övergripande områden av betydelse för skolan, där vi menar att det är särskilt angeläget med ny kunskap om jämställdhet och genus. Former för och innehåll i undervisningen Genusforskningen om skolan har oftast handlat om undervisning- ens sociala sammanhang. Relativt lite forskning finns om kön och undervisningsformer. Kunskap förefaller exempelvis saknas om hur olika undervisningsformer fungerar för elever av olika kön, sam- hällsklass, etnicitet etcetera. Läromedel och undervisningsinnehåll i alla ämnen behöver också studeras ur ett genusperspektiv. Den stora dominansen av pojkar inom den specialpedagogiska verksamheten motiverar olika slags forskning med ett genus- perspektiv inom detta område. Denna verksamhet har sällan ana- lyserats ur ett genusperspektiv. Flertalet elever som deltar i den specialpedagogiska verksamheten är pojkar. Här kan nämnas att man tidigare ansåg störningar i uppmärksamhetsförmågan vara vanligare hos pojkar än hos flickor. har den bedömningen reviderats: numera anses att det endast finns en viss överrepresentation av pojkar i denna grupp. Förklaringen till den tidigare felskattningen är att pojkar med uppmärksamhetsstörning är mera utagerande, och därmed lättare att upptäcka och diagnosti- sera. Konsekvenserna av den ökade valfriheten i skolsystemet Ytterligare ett intressant område för jämställdhetsforskning rör konsekvenserna av den ökade valfriheten i skolsystemet. Ett läro- säte skriver: Mer kunskaper behövs om hur den ökade konkurrensen från friskolor och de snabbt framväxande de nya populära utbildningsprofileringar som anknyter från ungdomars fritidsintressen. Forskningen om orsaker till könsskillnader i skolprestationer. och positioner erbjuds och skapas för och av pojkar och flickor på dessa framväxande nya utbildningar? Vilka hierarkier såväl inom som mellan könen på de nya inriktningar som växer fram? I vilken mån utmanas och återskapas mer traditionella könsmönster genom de ökade valmöjligheterna som erbjuds? Skapas genom den ökade konkurrensen och de nya profileringarna en ökad könssegregering och återgång till mer polariserade och traditionella könsmönster, där poj- kar söker sig till vissa utbildningar och flickor till andra? Vilka positiva såväl som problematiska aspekter innebär denna omvandling ur ett genus- och jämställdhetsperspektiv? Det behövs mer kunskap om inverkan av så kallade hederskulturer i den svenska skolan. Det gäller exempelvis de fall där elever för- hindras att delta i undervisningen i vissa ämnen eller moment. Det har också kommit till vår kännedom att det förekommer i en del skolor att pojkar från patriarkalt präglade hemmiljöer har svårt att acceptera kvinnliga lärare. Vi vet dock inte hur omfattande detta problem är. Ett lärosäte framhåller: En utforskning av begreppet jämställdhet behöver ske för att utifrån intersektionella analyser ge verktyg för arbete med jämställdhet i en mångkulturell skola. Inom den mångkulturella skolan med jämställd- het som mål behövs det en problematisering för att hantera idén om att jämställdhet är ett värde inom den svenska samhällsbyggnaden. Jämställdhetsarbete inom lärarutbildningarna och i skolans praktik Jämställdheten i skolan förefaller i många avseenden stå och stampa på samma fläck. Vi menar att det finns ett behov av en ökad pro- blematisering och fördjupad analys av de svårigheter som är för- knippade med jämställdhetsarbetet. Ny kunskap behövs bland annat om motståndet mot jämställdhetsarbetet, till exempel bland pedagoger, föräldrar och skolledningar. En viktig fråga är hur skolledares, lärares och annan personals medvetenhet om brist på jämställdhet kan öka, och hur man kan Forskningen om orsaker till könsskillnader i skolprestationer. hjälpa skolans personal att synliggöra hur de egna konkreta hand- lingarna i skolans vardagsarbete har betydelse för jämställdheten i skolan. Ett lärosäte framhåller: Det behövs ökad kunskap om de normer och prioriteringar som underbygger rådande undervisningsmetoder och kunskapssyn och dess effekter, dels behövs mer kunskaper om hur olika lektionsupplägg och undervisningsmetoder aktualiserar respektive tonar ned mer stereo- typa och könspolariserade genusidentifikationer. Härutöver behövs också en ökad belysning av hur genusrelationer och heteronormer reproduceras i undervisningssituationer, läromedel och återverkar på organiseringen av skolans aktiviteter. Vilka genuspositioner presen- teras exempelvis i de bilder som finns uppsatta, i teckningar i kompen- dier och på bilder i foldrar som delas ut? Ett lärosäte skriver: Jämställdhetsuppdraget har funnits i skolan och forskning tyder på att lärarnas bemötande av eleverna inte har föränd- rats i särskilt stor utsträckning jämfört med tiden före jämställdhets- uppdragets införande. Det kan konstateras att det finns för lite kun- skap om vilka faktorer som styr lärarnas agerande i klassrummet och deras bemötande av elever. Det behöver därför undersökas hur denna (brist på) utveckling påverkas genom insatser för ökad genus- medvetenhet hos lärarna samt vilka effekterna blir i relation till ele- verna. Ett lärosäte efterfrågar: en tydlig praxisinriktad och didaktiskt/pedagogiskt inriktad forskning som förmår teoretisera kring olika mekanismer som skapar köns/genusrelaterade problem i skolan, men som också förmår att visa vad som är praktiskt möjligt att göra för enskilda och grupper av lärare på plats i skolan i samverkan med forskare. Vi bedömer även att kunskap behövs om i vilken utsträckning lärarutbildningarna förmår integrera och använda relevant forsk- ning av betydelse för jämställdhet i skolan. Bakgrunden till detta är att det från ett par lärosäten framhålls som ett problem att den forskning som finns om skola och kön inte riktigt når ut till lärar- utbildningarna och ämnesdidaktiken. Det handlar, menar man, om frågor om lärandeproblem som har att göra med samverkande fak- torer om kön, utanförskap etcetera. Det handlar också, framhåller Forskningen om orsaker till könsskillnader i skolprestationer. man, bland annat om genuspedagogisk kompetens i pedagogiskt och didaktiskt hänseende. Vi vill också framhålla att det är viktigt att det finns en konti- nuitet i jämställdhetsarbetet vid övergången mellan förskolan och – något som också framhållits från ett lärosäte. Många anser att förskolorna kommit längre med jämställdhetsarbetet. Det finns därför en oro hos de förskolor som jobbar aktivt med jäm- ställdhetsarbete, för att jämställdhetsarbetet ska tappas bort och falla i glömska när barnen börjar i . Även inom detta område behövs ny kunskap. Vi menar vidare att forskning om genuspedagogik är ett ange- läget område. Ett lärosäte skriver: Genuspedagogik har blivit en populär samlingsbeteck- ning på olika jämställdhetsinsatser i förskola och skola. Det finns också en hel del utbildningar och fortbildningar som ges med denna beteckning. Genuspedagogik har också mött kritik och debatterats fli- tigt. saknas dock forskning och en mer samlad kunskap om detta område. Vilka genus och jämställdhetsmodeller och föreställ- ningar om pojkar och flickor reproduceras i dessa sammanhang? Vil- ken forskning, vilka teorier används och vilken forskningskontext hämtas de forskningsförankrade beskrivningar av pojkar och flickor som lyfts fram vid jämställdhetsfortbildningar ifrån? Vi menar att det finns flera samverkande förklaringar till de genomsnittliga könsskillnaderna i skolprestationer och attityder till skolan. De enskilda förklaringarnas relevans är beroende av och får olika innebörd för flickor och pojkar i kombination med skiftande socioekonomisk och kulturell bakgrund. De senare gäller uppen- bart för de sociala och pedagogiska förklaringsmodellerna, men även genetiska och utvecklingsbiologiska skillnader mellan indi- vider av olika kön ger olika utfall beroende på inverkan av den omgivande miljön. Många forskningsbaserade förklaringar tar utgångspunkt i den rådande genusordningen. Skillnaderna mellan flickors och pojkars sätt att vara och prestera i skolan förklaras alltså med utgångspunkt från vad som är samhällets förväntningar på hur pojkar och flickor ska uppträda. Det kan exempelvis handla om att det i vissa kretsar inte ger status i kamratgruppen att lägga ner tid och möda på skol- arbetet, om att flickor anstränger sig mera utifrån en underordnad Forskningen om orsaker till könsskillnader i skolprestationer. position, eller om att en antipluggattityd blir ett försvar för att mildra effekterna av ett skolmisslyckande. De genusrelaterade förklaringarna innebär per definition att ett visst beteende är bundet till föreställningar om hur man ska vara som flicka eller pojke. Det är vanligare med beteenden som försvå- rar måluppfyllelse i skolan bland pojkar än bland flickor. Men genusforskning visar att vissa beteenden som är negativa för skolframgång återfinns hos både flickor och pojkar: Det finns antipluggkulturer även bland grupper av flickor. Strategin att manifestera ett ointresse för skolan för att mildra de sociala konse- kvenserna av svaga skolprestationer har påvisats hos både flickor och pojkar. Flickors tidigare biologiska utvecklingskurva kan antas ge för- delar i skolan i fråga om uppmärksamhet, förmåga att upprätthålla ett målinriktat arbete, språkförmåga och arbetsminne. Dessutom kan inverkan av manligt könshormon i interaktion med miljöfakto- rer eventuellt ge ökad benägenhet till olika typer av normbrott som inte främjar skolarbetet. Här kan nämnas att motsvarande mog- nadsskillnader som följer av om eleverna är födda tidigt eller sent ger tydligt utslag i betygstatistiken – detta oavsett elevernas kön. Ytterligare forskning och kunskapsutveckling är, som redovisats i föregående avsnitt, angelägen inom flera av de ovan nämnda områdena. Det är också viktigt att resultaten från den forskning som bedrivs kommer till användning i skolan. 8 Delegationens fortsatta arbete Jämställdhet i skolan handlar om att varje elev ska kunna utvecklas efter sina förutsättningar och intressen, utan att begränsas av stereotypa eller traditionella föreställningar om kön och genus. Jämställdhet är ett högt prioriterat värde i grundlagen och skol- lagen samt i flera andra lagar som är tillämpliga i skolan. Skolan har ett tydligt uttryckt ansvar att verka för jämställdhet. I den aktuella diskussionen om svensk skola synliggörs flera jämställdhetsproblem. Flickor uppger att de är stressade i större utsträckning, medan pojkar presterar sämre och får lägre betyg. Flickor är oftare tysta och osynliggjorda, medan pojkar får talutrymme och uppmärksamhet – även om den bilden har nyanserats något . Det är vanligen pojkar som svarar för ordningsproblem och sexuella trakasserier. Ett allvarligt problem är förekomsten av hedersrelaterat förtryck, som begränsar främst flickors men även pojkars personliga utveckling och utbildningsmöjligheter. Jämställdhet har i varit ett viktigt politiskt mål ; i samhället i stort såväl som i skolan. Vårt allmänna intryck är dock att utvecklingen av jämställdheten i skolan snarare känne- tecknas av på stället marsch än av påtagliga framsteg, även om det finns positiva exempel och goda intentioner på många håll. Frågan är varför det händer så lite? Flickor eller kvinnor kan lika lite som pojkar eller män bortse från de kulturellt bestämda förväntningar som riktas mot dem, och som är olika beroende på individernas kön. Skolan avspeglar på många sätt de värderingar som finns i det omgivande samhället, och det är därför inte så konstigt att skolan brister i jämställdhet, så länge det finns motsvarande brister i samhället utanför. Men skolan har ett långtgående ansvar att främja jämställdhet, och detta ansvar ställer stora krav på skolan och dess personal. Vi menar att jämställdhet är ett kunskapsområde. Brist på kun- skap och medvetenhet leder tyvärr ofta till en oförmåga bland skolledare, lärare och annan personal i skolan att upptäcka genus- strukturerna, även om det givetvis också finns många skolledare och lärare som är kunniga och medvetna i genusfrågor. Skolans personal kan omedvetet genom de förväntningar som riktas mot flickor respektive pojkar vara medskyldiga till att reproducera könsstereotypa värderingar, exempelvis genom att tillåta pojkar att dominera i klassrummet och vara mindre flitiga och ansvarstagande i skolan. I vårt slutbetänkande ska vi föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete i skolan ska utformas. Detta kräver att vi har en välgrundad uppfattning om problemens natur. Vi tror inte att det i första hand är fler regler som behövs: den lagstiftning som finns på området är ambitiös som den är. Snarare behöver skolans personal få hjälp med att synliggöra hur de egna konkreta handlingarna i skolans vardagsarbete har betydelse för jämställd- heten i skolan: i skolans vardag måste olika former av könsstereo- typer bemötas och inte bekräftas. Vi menar även att det är viktigt att det motstånd som uppenbarligen finns på en del skolor mot genuspedagogerna och jämställdhetsarbetet synliggörs och disku- teras. Det är också viktigt att det finns en medvetenhet om konse- kvenserna av att pojkar har en långsammare biologisk utvecklings- kurva än flickor. Dessa konsekvenser måste uppmärksammas och hanteras parallellt med att skolan precis som alltid måste förhålla sig till att det även finns en stor spridning i mognads mellan indi- vider av samma kön. Vi har anledning att inför slutbetänkandet ytterligare fördjupa problembeskrivningen gällande skolans jäm- ställdhetsproblem, I det fortsatta arbetet ska vi i enlighet med direktiven kartlägga flickors och pojkars studievanor och undersöka skolarbetets inver- kan på deras psykosociala hälsa. Vi ska också i samverkan med hög- skolor med relevant kompetens inom området sammanställa och utvärdera metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Vidare ska vi föreslå lämpliga insatser för hur ett lång- siktigt jämställdhetsarbete i skolan ska utvecklas och stärkas. vi ska även redovisa eventuella ekonomiska konsekvenser och finansier- ing av våra förslag. Vi har på olika sätt redan påbörjat arbetet med underlagen till slutbetänkandet. I det inledande kapitlet beskrivs de uppdrag som lagts ut men ännu inte redovisats. Ytterligare uppdrag och insatser kommer att planeras och sättas igång . Innan det är dags för vårt slutbetänkande, så ska vi också i enlighet med direktiven på olika sätt sprida den kunskap som sam- manställts i detta delbetänkande, och den ytterligare kunskap som ska tas fram vartefter vårt arbete fortskrider. Det ska ske bland annat genom regionala konferenser och genom vår webbplats. Kunskapsspridningen ska särskilt inriktas mot forskningsbaserade metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. I vårt uppdrag ingår också att föra dialoger med verksamma i skolan, föräldrar, barn och ungdomar samt med politiker och verksamhets- ansvariga. Detta arbete har inletts, men kommer att intensifieras . Vi ska lämna vårt slutbetänkande . , (2003) I en klass för sig, . , Våld och Hot I Arbets- miljön (AFS 1993:2). , Kränkande särbe- handling i arbetslivet (AFS 1993:17). Arbetsförmedlingen (2009) Arbetsmarknadsutsikter , Ura 2009:1 Arbetsförmedlingens webbplats: Arbetsmiljölagen (1977:1160). Barn- och elevombudet (2009) 514 anmälningar om kränkningar 2008. Hämtat från Skolinspektionen en.se/BEO/Nyheter/514-anmalningar-om-krankningar-2008/. Barn- och elevskyddslagen (2006:67). (2007) Upp till 18 – fakta om barn och ung- dom, BR 2007:04. (2008) äger! Barn och unga berättar om sitt land. (2001) Kunskap bryter könsmönster: Aktions- forskning är verktyget: rapport från projektet i , . , , (2009) Slut med befrielse från skolans sexundervisning. Hämtat från DN batt/slut-med-befrielse-fran-skolans-sexundervisning-1.880500. Brade m.fl. (2008) I öga – metoder för en normbryt- ande undervisning, Stiftelsen . Brottsförebyggande rådets webbplats: (2006) Ungdomar och brott åren 1995– 2005. (2009) Den långa vägen till en jämställd gymn- asieskolan. Genuspedagogers förståelse av gymnasieskolans jämställd- hetsarbete, . (2008) Skol- elevers drogvanor 2008. , , (2008) Är du kille eller tjej? En intervjustudie om unga transpersoners livsvillkor, RFSL Ungdom. , (2007) Teachers and the gender gap. Direktiv 2003:101, Jämställdhetsdelegation för förskolan. Diskrimineringslagen (2008:567). , , (1984) God morgon pojkar och flickor – om språk och kön i skolan, Liber. , (2006) Skärp dig, . , m.fl. (2005), NORMal, eller?, Sensus studieför- bund och . (2006a) Svenska skolbarns hälsovanor 2005/06, R 2006:10. (2006b) Ungdomar och sexualitet – En forsk- ningsöversikt , R 2006:18. Forum för levande historia & (2004), Intolerans Antisemitiska, homofobiska, islamofobiska och invandrar- fientliga tendenser bland unga. , (2008) När skolan gör skillnad. Skola, etnicitet och institu- tionell praktik. (2003) Kränkningar i skolan, i Värdegrunden rap- port 5. , (2001) – om det stabilas föränderliga former, Liber. , (2009) Ungdomars syn på kön – nu och då. , Inga (red) i förskola och skola. Förändringar i policy, perspektiv och praktik, . Högdin, (2006) Utbildning på (o)olika vilkor. (2008) Kvinnor och män i högskolan, Rapport 2008:20 R. Mål om mobbning, Mål T-351 cirkulär 2001:145. ekonomi (2008) Tonåringarna och deras pengar V. Interpellation 2005/06:273 Satsningar på feministiskt självförsvar i skolorna. , (2007) Blatte betyder kompis, . (2006) IT i skolan – Attityder, tillgång och använd- ning. Kursplaner för (SKOLFS 2000:141). Lif, (2008) Allt du behöver veta innan du börjar jobba med jämställd- het i skolan, .