sou · GXB326 · 2009-03-11 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Omslagsbild: av stammen Arctic Superior. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att analysera förutsättningarna för samt identifiera hinder mot att ett ekonomiskt och ekologiskt bärkraftigt svenskt vattenbruk ska kunna utvecklas. Utredaren ska vidare föreslå hur hinder mot en utveckling av vattenbruket kan undanröjas. Som särskild utredare förordnades f.d. riksdagsledamoten . Som sekreterare förordnades avdelningsdirektören och forskningsledaren . Som experter förordnades departementssekreteraren vid , samordnaren vid Svensk Dagligvaruhandel Per , statsinspektören vid , professorn vid , förbundsordföranden vid , verkställande direktören vid Skaldjursodlarnas , avdelningsdirektören vid , avdelningsdirektören vid , vattenbrukaren vid , länsfiskedirektören vid i , kanslirådet vid , verkställande direktören vid och verksamhetsledaren vid . Regeringen beslutade om förlängd utredningstid i ett tilläggsdirektiv . Regeringen beslutade att överlämna PM Kriterier för vattenbruksföretag till utredningen. Utredningen har antagit namnet . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Det växande vattenbrukslandet SOU 2009:26. Uppdraget är därmed slutfört. Analys av direktiven................................................................. Sammanfattning och analys.......................................... Sammanträden med expertgruppen............................. 1.3.3 Besök i andra länder...................................................... 1.3.4 Andra besök och möten ............................................... Vattenbruket växer världen runt ................................... Gamla europeiska anor ............................................................ Svag svensk utveckling............................................................. 2.4Produkter från vattenbruk – miljö- och klimatsmart val Nuvarande svenskt vattenbruk...................................... Sättfiskodling för utsättning.................................................... Vattenbrukets omfattning i ........................................ Översyn över gällande lagstiftning ................................ 5.4.1 Ansökningsförfarande för tillstånd för fiskodling ..... EG:s ramdirektiv för vatten .................................................. Tillsyn och kontroll ............................................................... Hinder för svenskt vattenbruk .................................... Utsläpp av näringsämnen ........................................... Problem med kapitalförsörjning ........................................... Många myndigheter, snåriga regler....................................... Tillstånd, tillsyn och kontroll................................................ 6.6Handläggningstider för prövning av tillstånd för Vattenbruket en del av fisket ................................................ Allmänhetens attityd till vattenbruk .................................... Osäker statistik över vattenbruket........................................ Avsaknad av fiskforskning..................................................... Utbildning, vattenbrukarnas kompetens och rekrytering Hinder för utveckling av ostron- och musselnäringen ........ Handlingsplan för ett ekonomiskt och ekologiskt bärkraftigt svenskt vattenbruk .................................... Regelförenkling och minskad byråkrati................................ Marknadsföring och information.......................................... Kvalitetssäkring och certifiering ........................................... Utbildning och kompetensutveckling .................................. Forskning och utveckling ...................................................... Samverkan med EU och övriga grannländer ........................ Särskild utredning för framtidens kompensationsodling .... Regelförenkling och minskad byråkrati ............................... Marknadsföring och information.......................................... Kvalitetssäkring och certifiering ........................................... Utbildning och kompetensutveckling.................................. Forskning och utveckling...................................................... Samverkan med EU och övriga grannländer ........................ Utredning om kompensationsutsättningar.......................... Miljö och lokalisering av odling............................................ 9.14.2 Oligotrofa sjöar .......................................................... Regelförenkling och minskad byråkrati................................ Marknadsföring och information.......................................... Kvalitetssäkring och certifiering ........................................... Forskning och utveckling ...................................................... 10.12Samverkan med EU och övriga grannländer ........................ 10.13Särskild utredning om Kompensationsodling ...................... Förslaget till lag om ändring i ........................... Förslaget till lag om ändring i Fiskelagen (1993:787)......... Kommittédirektiv (2007:107) .......................................... Tilläggsdirektiv (2008:84)................................................. Kriterier för vattenbruksföretag ......................................... På väg mot vattenbrukslandet Globalt har vattenbruket varit den del av livsmedelssektorn som har vuxit i särklass snabbast. är varannan matfisk i världen odlad. har visat att vattenbruket måste expandera kraftigt om mänskligheten ska fortsätta att konsumera fisk och skaldjur i samma omfattning som . En stor outnyttjad resurs i vårt land, som med fördel kan tas i anspråk för vattenbruk, är de reglerade sjöarna och kraftverksmagasinen längs de utbyggda älvarna i norr. Dessa vatten är naturligt näringsfattiga, men har urlakats ytterligare sedan kraftverksutbyggnaden så att de är nästan sterila. Fiskodlingar i dessa vatten är en restaureringsåtgärd, eftersom näringstillskottet medverkar till att återställa vattenmiljön. är överhuvudtaget ett land som är mycket rikt på vatten. Här finns 95 700 sjöar, större än en hektar, och en mycket lång kust. täcker av landets yta, . Förutsättningarna för vattenbruk (odling av fisk och skaldjur) är mot denna bakgrund goda. Ändå är det svenska vattenbruket en förhållandevis liten näring, såväl jämfört med andra näringar nationellt som jämfört med vattenbruket i andra länder. Det är bakgrunden till att jordbruksministern gett oss uppdraget att föreslå åtgärder för att ett ekologiskt och ekonomiskt bärkraftigt vattenbruk ska kunna utvecklas. I uppdraget ingick även att identifiera vilka arter som har bäst förutsättningar att odlas, . är regnbåge den dominerande arten inom vattenbruket i , såväl som matfisk som sättfisk. Vi bedömer ändå att det finns en avsevärd utvecklingspotential för regnbåge framöver, främst för odling i De arter som vi dessutom bedömer kan expandera i närtid är odling av i de kalla, reglerade sjöarna i norra inland och odling av musslor och ostron på . På kan även andra arter bli betydelsefulla i det svenska vattenbruket. Det ligger i samhällets intresse att ge goda förutsättningar för att ett ekonomiskt och ekologiskt bärkraftigt vattenbruk ska kunna växa i . Ett växande vattenbruk producerar god och miljömässigt bra mat, med förhållandevis liten klimatpåverkan, samt skapar jobb och tillväxt på landsbygden, inte minst i glesbygd. Vattenbrukets produkter kan bli en viktig del i förverkligandet av visionen om Matlandet . Utredningen har därför utarbetat ett förslag till en handlingsplan i tretton punkter för ge förutsättningar för en utveckling av den svenska vattenbruksnäringen. Ett genomförande av handlingsplanen kräver en ekonomisk satsning från statens sida, som ska ses som en investering i nya jobb, regional utveckling och tillväxt. Förslagen i handlingsplanen syftar till att stödja duktiga entreprenörer som vill arbeta för att göra till det växande vattenbruksland det finns förutsättningar för. Vi beräknar att ett genomförande av handlingsplanen kräver en årlig statlig satsning på . Vid en ökning av vattenbruksproduktion till beräknas nytillskottet av arbetstillfällen uppgå till storleksordningen 1 100 helårsarbeten, företrädesvis i glesbygd. Handlingsplanen består av följande punkter: En nationell strategi utarbetas för att ge bättre förutsättningar för vattenbruket att växa inom ekologiskt hållbara ramar. Strategin syftar även till att modernisera och förändra attityden till vattenbruk i positiv riktning. Vattenbruket stärks som egen näring inom den gemensamma fiskeripolitiken. En samordning av vattenbruksfrågorna genomförs. ges förstärkt uppdrag att arbeta med vattenbruk, bland annat genom att ett samordningskansli inrättas vid verket. Kansliet ska ansvara för samordning, information, rådgivning och statistikinhämtning på vattenbrukets område. Regelförenkling och minskad byråkrati är viktiga målsättningar på vattenbrukets område, liksom inom näringslivet i övrigt. För att minska krånglet och förkorta handläggningstiderna införs en dörr in vid ansökan om tillstånd för vattenbruk. Ansvaret för tillsyn av vattenbruk överförs till regionala inspektörer, som är specialiserade på området. Vattenbrukets ställning som egen näring markeras genom att de avsnitt som rör vattenbruk samlas i de författningar som reglerar fiske och vattenbruk. En förbättrad planering är viktig för att underlätta etablering av nya vattenbruksföretag. Möjligheten att peka ut områden av riksintresse för vattenbruket införs därför. Kommuner, län och regioner ges därför förstärkt uppdrag att i sin översiktsplanering peka ut lämpliga lokaliseringar för olika typer av vattenbruksverksamhet. Berörda myndigheter utarbetar en översikt över vilka områden som är av riksintresse för vattenbrukets olika delbranscher. En förbättrad miljöuppföljning behövs för att ge bättre underlag för vattenbrukssatsningar. () ges därför i uppdrag att övervaka och analysera vattenbrukets miljöeffekter. En standardmodell, anpassad till nordiska förhållanden, tas fram för beräkning av närsaltsbelastning. Marknadsföring och information är av stor betydelse för att vattenbrukets produkter ska bli framgångsrika på marknaden. Stöd ges därför till en femårig informationssatsning om fördelarna med odlad fisk/musslor/ostron, som näringen genomför tillsammans med branschen i övrigt. Åtgärder vidtas för att säkra en fungerande logistik och kontinuitet i leveranserna. Kvalitetssäkring och certifiering ökar trovärdigheten för produkterna. Näringen uppmanas därför att lansera ett gemensamt varumärke för och certifiering av miljö- och klimatvänliga svenskproducerade vattenbruksprodukter. Branschriktlinjer utarbetas för att underlätta certifieringsarbetet. Utbildning och kompetensutveckling är centrala insatser för att vattenbruksnäringen ska utvecklas och professionaliseras. Ett särskilt, frivilligt, odlarkörkort i form av ett kunskapsbevis för vattenbruk införs. En yrkesutbildning på gymnasienivå (komvux) bör erbjudas blivande vattenbrukare. Utbildningen kan gärna ske i samverkan med våra nordiska grannländer. Arbetet med att utveckla en akademisk vattenbruksutbildning fortsätter i samverkan med grannländerna. Forskning och utveckling (FoU) är ett strategiskt område för vattenbruksnäringens utveckling, såväl när det gäller näringens kortsiktiga behov av tillämpad forskning som samhällets mer långsiktiga mål. Statens satsning på vattenbruksforskning bör därför stärkas. Forskning behövs exempelvis när det gäller foder, genetik, fiskhälsa, fisksjukdomar, teknikutveckling, vattenbrukets miljökonsekvenser och näringsämnenas kretslopp. Odlingsmaterial av hög kvalitet måste säkras för att näringen ska kunna utvecklas. Statens stöd till arbetet med avel är därför mycket betydelsefullt. Avelsprogrammet för vid fiskerianstalten i utvecklas och förutsättningarna för ett nationellt avelsprogram även för regnbåge undersöks. Förbättrad kapitalförsörjning är av central betydelse för att vattenbruksnäringen ska kunna växa. Därför bör staten göra en riktad satsning på detta område. Tillräcklig offentlig medfinansiering till de medel som är tillgängliga ur Europeiska fiskerifonden (EFF) och övriga strukturfonder måste säkras. Vidare bör räntegarantier för investeringar i vattenbruk övervägas för att ge företagen bättre möjligheter till banklån. Generellt förbättrad tillgång till riskkapital för företagande på landsbygd, särskilt glesbygd, är en nyckelfråga att lösa för framtiden. Samverkan med EU och övriga grannländer bör utvecklas. Vattenbruket är fortfarande en liten näring som har mycket att vinna på ökat samarbete över gränserna. Det gäller, som tidigare understrukits, även utbildning och forskning. EU- ordförandeskap, , bör aktivt användas för att bidra till EU:s kommande strategi för en hållbar utveckling av vattenbruksnäringen i . Vi föreslår att en särskild utredning för framtidens kompensationsodling tillsätts. Sedan den stora vattenkraftsutbyggnaden är kraftbolagen i vattendomar ålagda att kompensationsodla fisk, främst lax och havsöring. utredning bör utvärdera om dagens system för kompensationsutsättning är det mest effektiva och hållbara sättet att använda de resurser kraftbolagen är ålagda att satsa för att kompensera vattenkraftens skador på fisket eller om de kan användas på ett mer hållbart sätt. : an aquacultural nation in the making Globally, aquaculture has been the segment of the food industry with the most rapid growth during the last decades. half of the fish consumed in the world will be of farmed origin. The UN food organization FAO has shown that aquaculture (i.e. the farming of fish and shellfish) has to expand strongly for humanity to consume fish and shellfish at todays level. Against this background, this inquiry finds that there are good opportunities for a growing aquaculture industry in . A major unexploited resource in our country, which can be used for good advantage to aquaculture, is the regulated lakes and waterpower reservoirs along the dammed rivers in the north parts of the country. These waters were naturally poor in nutrients, but, after water regulation, have been further depleted to what are now almost sterile conditions. Cultivation of fish in these waters would be a restoration action as the increased amount of nutrients would serve to bring the aquatic environment closer to the natural state. is on the whole a nation rich in waters with 95 700 lakes of more than one hectare in size, and with a very long coast. The lakes cover nine per cent of the nations surface, approximately 40 000 square kilometres. Clearly, has a great potential for aquaculture when viewed against this background. Yet, Swedish aquaculture is presently a relatively small branch compared with other branches nationally or compared with aquaculture in many other nations. This forms the background to the Minister of Agriculture giving us the task to propose actions to ensure the development of an ecologically and economically sustainable aquaculture. The task also included identification of species with the best potential for farming, both in the short and in the long term. present rainbow trout dominates aquaculture in , as a food fish but also for stocking purposes. Our assessment is that there is still a considerable potential for development of rainbow trout farming in the future, above all for farming in lakes poor in nutrients. Other species we find that can expand in the near future are Arctic charr for cultivation in cold, regulated lakes in the inland of north and mussels and oysters on the Swedish . In a somewhat longer perspective also other species may be of value for Swedish aquaculture. It is in the interest of society to ensure the development of an economically and ecologically sustainable aquaculture in . A growing aquaculture industry produces tasty and environmentally friendly food with a relatively small impact on climate, it creates jobs and growth in rural areas, particularly in sparsely populated geographic areas. Aquaculture products may become an important part in realization of the vision of as a culinary nation. For the above reasons, the inquiry has developed an action plan with 13 measures aiming at providing prerequisites for development of the Swedish aquaculture industry. A realization of the action plan demands a financial commitment from the government which should be regarded as an investment in new jobs, regional development and growth. The proposals in the action plan focus on supporting excellent entrepreneurs willing to work for making the important aquaculture nation it has the potential to be. We estimate that the realization of the action plan means a government stake of per year during a five year period. At an increase of aquaculture production to 50 000 per year, and the number of new job opportunities will be on the order of 1 100 full time jobs, preferably in rural areas. The action plan consists of the following items: A national strategy will be developed in order to give better opportunities for aquaculture to grow within an ecologically sustainable framework. The strategy also aims at modernizing and positively changing the attitude towards aquaculture. The aquaculture industry will be strengthened as an industry of its own within the common fisheries policy. Coordination of aquaculture issues will be made. will be given an enhanced mandate to work with aquaculture, by, among other things, the of a Coordination Office at the Board. The office will be responsible for coordination, information, advising and collecting of statistics in the field of aquaculture. Simplification of rules and reduced bureaucracy are important aims within aquaculture industry as well as in business in general. To reduce complications and shorten handling time one door in will be established with applications for aquaculture permissions. Responsibility for monitoring aquaculture will be transferred to regional inspectors specialized in the field. The position of aquaculture as an industry of its own is marked by collecting all paragraphs that concern aquaculture in all regulations regarding fishing and aquaculture. Improved planning is important in order to facilitate the of new aquaculture enterprises. Municipalities and counties are therefore urged to identify suitable locations for various forms of aquacultural undertakings in their planning. Concerned authorities will make an overview of areas of national interest for different sectors of aquaculture. In order to improve knowledge regarding new aquacultural undertakings, a better assessment of the environment is needed. () is therefore given the task to monitor and analyze the environmental impacts of aquaculture. A standard model, adapted to Nordic conditions, for estimation of nutrient load is developed. Marketing and information are of great importance if aquaculture products are to be successful in the marketplace. Support is thus given to a five year information campaign about the advantages of cultivated fish, mussels and oysters, which will be performed by the industry jointly with other actors. Actions are taken to safeguard functional logistics and continuous deliveries. Quality and certification increase credibility in products. The industry is encouraged to introduce a distinctive identifying logo to indicate the certification of environmentally friendly aquaculture products produced in . Guidelines are constructed to facilitate certification. Education and professional training are central issues for development and professionalization of the aquaculture industry. A special, voluntary, aquaculturalists license is established. Vocational training should be offered to future aquaculturalists. The training could occur in cooperation with our Nordic neighbours to great advantage. The work to form academic aquaculture training continues in cooperation with neighbouring nations. Research and development is a strategic field for development of aquaculture, to meet the industrys short term need of applied research, as well as societys long term goals. Governments support to aquaculture research should accordingly be strengthened. Research is needed on, for example, feed, genetics, fish health and fish diseases, technical development, environmental impact and circulation of nutrients. High quality brood stock material must be secured for the industry. Government support for breeding work is therefore of outmost importance. The Arctic charr breeding programme at the fisheries research station in is to be developed and opportunities for a national rainbow trout breeding programme are to be investigated. Improved access to capital is of major importance for growth of the aquaculture industry. For that reason the government should make a directed effort in this field. Sufficient public co-financing must be available for grants from and structural funds. Furthermore, state credit guarantees for investments in aquaculture should be considered, to give enterprises better opportunities to raise bank loans. A generally improved access to risk capital for enterprises in rural areas, especially in sparsely populated areas, is a key issue for the future. Aquaculture is still a small industry that has much to gain from cooperation across national borders. Cooperation within EU and with neighbouring nations should therefore be developed. As previously stressed, this applies also to research and education. The Swedish EU Presidency, in autumn , should be actively used to contribute to the coming EU strategy for a sustainable development of the aquaculture industry in Europe. Since the major exploitation of rivers for electric power in the 1950s and 1960s the power companies are, by court decisions, obliged to carry out compensatory stocking of fish, in particular and sea trout. We suggest appointing a of the future compensatory measures. That study should evaluate if present day system of compensatory releases is the most effective and sustainable way to use the resources the power companies are obliged to provide in order to compensate for damage to the fishery, or if they can be used in a more sustainable . 1.Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § ska ha följande lydelse. som har betydelse för ren- som har betydelse för ren- för vattenbruk skall så långt för vattenbruk ska så långt Områden som är av riks- Områden som är av riks- intresse för rennäringen, vatten- åtgärder som avses i första skyddas mot åtgärder som avses i första stycket. Denna lag träder i kraft . 2. av riksintresse för yrkesfisket och vattenbruket (3 kap. 5 §) lämnas av , 2.Förslag till förordning om ändring i förordning (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. ska ha följande lydelse. Myndigheterna ska, enligt den fördelning som anges i denna paragraf, efter samråd med samt de länsstyrelser och andra myndigheter som anges i andra stycket och som är berörda lämna uppgifter i skriftlig form till länsstyrelserna om områden som myndigheterna bedömer vara av riksintresse enligt 3 kap. . Uppgifterna ska i fråga om områden 1. av riksintresse för rennäringen (3 kap. 5 §) lämnas av , 2. av riksintresse för yrkesfisket (3 kap. 5 §) lämnas av , 3.av riksintresse för naturvården och friluftslivet (3 kap. 6 §) lämnas av , 4.av riksintresse för kulturmiljövården (3 kap. 6 §) lämnas av ,