sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — I den vänstra kolumnen presenteras orden, här i bokstavsordning och fetstil, och på raden under tre synonymer att välja emellan. Den korrekta synonymen står alltså längst till vänster i tabellen, under respektive ord i fetstil. Utredande är rätt synonym till beredande (första raden i tabellen) och mutbrott rätt synonym till bestickning (tredje och fjärde raden). Y och S anger Yrkesgruppen respektive Studentgruppen. Ord med rätt synonym Tabell 4 visar att av hela gruppen kryssade för korrekta synonymer. Yrkesgruppen förstår av orden och Student- gruppen . Det är endast i snitt av orden som inte har besvarats av hela urvalsgruppen. Av dessa ord i enkätens tredje del, räknar jag beredande, bestickning, föreskrift, stämpling och vitsordat som juridiska fackord, och förevarande, komprometterande och ostridigt som allmänt svåra Tabellens siffror visar inga tendenser på skillnader i förståelse av allmänt svåra ord eller juridiska fackord. Orden med högst procentandel korrekta svar är bestickning i Yrkesgruppen och i Studentgruppen, stämpling i Yrkesgruppen och i Studentgruppen. För ordet vitsordat har fler informanter svarat krävt istället för bestyrkt, i Yrkesgruppen och i Likaså har i Studentgruppen svarat orimligt som synonym till ostridigt, när det korrekta svaret är obestridligt. Komprometterande har till och med fått synonym med motsatt betydelse som förslag, nämligen förskönande, som i Studentgruppen svarade. Av Yrkesgruppen har däremot upp- givit rätt svar på komprometterande. Ett ord som har snarlikt ut- seende men skilda betydelser är beredande och förberedande; där ansåg i Yrkesgruppen och i Studentgruppen att beredande Den korrekta synonymen är utredande – även den ganska lik de två tidigare orden. Tabellen visar alltså angivna korrekta svar av Yrkes- gruppen, vilket motsvarar 3,6 rätt av enkätens 8 ord. Studentgruppen har ordförståelse, det vill säga 3,4 rätt av 8. Vid en tillbaka- blick och summering av de tidigare enkätresultaten finns en tendens att Yrkesgruppen är bättre än Studentgruppen i ordförståelse trots lägre utbildningsnivå. Även om skillnaden i ålder inte är nämnvärt stor – Yrkesgruppen är än Studentgruppen, väcker ändå dessa siffror en intressant fråga, nämligen om ålder är viktigare än utbildning när det gäller ordförståelse. 6.5Ålder som tänkbar variabel För att studera om ålder är en betydelsefull variabel i ordförståelse, har jag delat in de 71 informanterna i två åldersrelaterade grupper: 19 till och 26 till , i tabellen kallade Unga och Äldre. Att jag nu delar in hela urvalsgruppen i åldersrelaterade grupper och inte Yrkes- och Studentgruppen var för sig, beror på att den ursprungliga åldersfördelningen i respektive grupper skapar alltför ojämna grupper. I Studentgruppen består majoriteten av yngre informanter runt och inga över 48, medan Yrkesgruppen är mer jämnt fördelad i ålder från 19 till . För att kunna göra en jämförelse i denna del av studien, där ålder sätts i relation till ordförståelse, anser jag detta alternativ vara den bäst fungerande Tabell 5 visar hur dessa grupper är indelade i ålder och antal. Åldersindelning av hela urvalsgruppen I Tabell 5 är Yrkes- och Studentgruppen sammanslagna till en enhet, för att sedan delas upp i de två grupperna Unga och Äldre. Tabell 5 visar att den yngre gruppens ålder består av 19 till 25-åringar och den äldre av 26 till 65-åringar. Antalet informanter i grupperna är jämnt fördelade: 35 respektive 36. I mitten på tabellen presenteras medelåldern i varje grupp; 22 hos de yngre och 40 hos de äldre. Hela gruppen har en medelålder på , låg därför att de del- tagande studenterna är fler än de i Yrkesgruppen. Att spannet också är mindre i den yngre gruppen med 19 till , jämfört med de äldre, som har hela 26 till som intervall, beror på låg ålders- spridning och på att jag försöker få informanterna jämnt fördelade i antal i de båda grupperna. Som jag tidigare nämnde är Studentgruppen i snitt både yngre och fler till antalet, vilket ger en riklig representation av de yngre. Det hade naturligtvis varit önskvärt med jämnare åldersspann i de två grupperna, men eftersom min avsikt är att skapa en grupp med yngre människor stämmer den låga åldersspridningen på 19–ändå överens med vad (2007:222) refererar till som unga människor. menar att många forskare avgränsar ungdomstiden till 13–och få anses vuxna . 6.6Åldersfördelning i enkätens första del I Tabell 6 presenteras resultat av den första delen av enkäten baserade på ålder och hur informanterna uppger att de förstår ordet – någon förklaring krävdes alltså inte i denna del. I tabellens vänstra kolumn anges de olika grupperna Unga och Äldre, i mitten procent angivna JA-svar per grupp och till höger antal JA-svar per grupp av enkätens första del, där 13 ord presenterades. Ålder i relation till angiven ordförståelse i enkätens första del Procent Ja-svar i ordförståelse Medeltal antal angivna Ja-svar Av Tabell 6 framgår att den yngre gruppen uppger att de förstår av de presenterade orden och de äldre förstår av orden, vilket motsvarar ett snitt på 6 antal JA-svar per informant i den yngre gruppen och 8,3 i den äldre gruppen. I snitt uppger hela ur- valet att de förstår av orden, det vill säga 7,2 JA-svar per informant. 6.7Åldersrelaterade svar i enkätens andra del: Förklara med egna ord I enkätens andra del ombads informanten förklara med egna ord eller synonymer vad ett kursiverat givet ord, placerat i en mening, betyder. I Tabell 7 redovisas de olika åldersgrupperna och procent- andel rätt förklarade synonymer per grupp. Till vänster i tabellen står kategorierna Unga och Äldre. Sedan visas procent korrekta svar per grupp och till höger antal korrekta svar per grupp. I tabellens nedersta del presenteras dels hela urvalsgruppens medeltal i procent, dels hela urvalets korrekta svar i medeltal av möjliga 14. Korrekta svar per åldersgrupp i enkätens andra del Procent korrekta svar/grupp Antal korrekta svar/grupp Av Tabell 7 framgår att de yngre har angivit korrekta syno- nymer, och de äldre . Hela gruppens medeltal är korrekta svar i enkätens andra del, vilket motsvarar i snitt 7,3 korrekta svar av enkätens 14. Här har de äldre återigen högre medeltal rätta svar än de yngre. 6.8Åldersrelaterade svar i enkätens tredje del: Kryssa för rätt synonym I enkätens tredje del skulle informanten markera med ett kryss vilket alternativ som passar bäst av tre föreslagna synonymer per givet ord. I Tabell 8 redovisas procentandelar och antal korrekta svar per årsgrupp. I vänstra kolumnen finns ålderskategorierna, i mitten procentandelar korrekta svar per grupp och till höger presenteras antal korrekta svar per grupp. Det maximala antalet korrekta synonymer är 8. Korrekta svar per åldersgrupp i enkätens tredje del Procent korrekta svar/grupp Antal korrekta svar/grupp Av Tabell 8 framgår att de unga i snitt har korrekta svar, medan motsvarande siffra är högre hos de äldre rätta synonymer. Hela gruppens procentandel korrekta svar är . De unga har ett snitt på 2,8 korrekta svar, medan de äldre har 4, vilket motsvarar ett medel på 3,4 rätt av 8 möjliga i enkätens tredje och sista del. Återigen har de äldre givit ett högre antal godkända svar jämfört med de yngre. 7 Diskussion av resultat I denna uppsats undersöks ordförståelse – om den vanliga människan förstår vad som skrivs i juridiska domar. I det följande diskuterar och sammanfattar jag de sammanställda resultaten. 7.1Hela gruppens totala ordförståelse Enkätundersökningen visar att hela gruppen på 71 informanter förstår av de 35 orden, vilket kan jämföras med undersökning Språkklyftan, där [...] av alla svar ger översättningar som bedömts som godtagbara (1978:15). För att kunna göra en jämförelse mellan två kategorier, har jag från undersökningens början utgått från två grupper av inform- anter, som jag kallar Yrkesgruppen och Studentgruppen. I antal är Yrkesgruppen något färre, de är 30 jämfört med Studentgruppen som är 41. Jag anser dock inte att skillnaden är så markant att det skulle inverka negativt på undersökningen. Med en majoritet av kvinnor är även könsfördelningen ojämn – men eftersom syftet i uppsatsen behandlar den så kallade vanliga människan och inte har ett genusperspektiv, ser jag inget hinder i en överrepresentation av kvinnor. 7.2Resultat i ordförståelse – med och utan självuppskattade svar Resultatet från de två grupperna visar att Yrkesgruppen förstår av orden och Studentgruppen . I detta resultat är den första enkätdelen medräknad, där informanten endast skulle uppge om hon eller han förstod ordet – någon förklaring krävdes alltså inte. Om första enkätdelen utesluts, och resultaten baseras på de 22 frågor med godkända svar (från del två och tre), är siffran för hela gruppen , Yrkesgruppen förstår av orden och Studentgruppen förstår av orden. Jag har även jämfört ålder i relation till ordförståelse, men återkommer till det senare i kapitel 7.6 Ålder som variabel. 7.3Vad informanten uppger jämfört med godkända svar I enkätens första del undersöker jag informantens egen upplevelse av ordförståelse. Att jag har valt en kategori där informanten endast uppger om hon eller han förstår de presenterade orden och inte behöver förklara dem, beror på att jag har för avsikt att kunna jämföra vad informanterna anser sig kunna och vad de verkligen förstår. Som jag ovan nämnde har Yrkesgruppen i snitt uppgivit att de förstår 7,8 ord, vilket motsvarar av orden i första delen. Studentgruppen har ett snitt på 6,7 förstådda ord, vilket betyder ordförståelse. Dessa siffror kan jämföras med respektive grupps verkligt godkända svar, som är beräknade på enkätens andra och tredje del: Där har Yrkesgruppen godkända svar, medan Studentgruppen har , en skillnad på . Yrkes- gruppen har uppgivit att de förstår fler ord än Studentgruppen, vilket också överensstämmer med resultatet i undersökningens senare delar, där deras procentandel godkända svar är högre än Student- gruppens. Studentgruppen har uppgivit att de i snitt förstår 6,7 ord per informant, vilket också stämmer med resultatet godkända svar, som är lägre än Yrkesgruppens. Vid aktiv ordförståelse, när informanten utan problem förstår ordets betydelse och använder det för att producera egna texter eller samtal, krävs alltså högre kunskap i ordförståelse än i passiv, då informanten förstår ordet endast i sitt sammanhang och inte kan använda ordet själv. Att undersöka vad informanten har uppgivit och vad denne verkligen vet, är en intressant jämförelse, eftersom det enligt ligger en fara i att tro att man förstår, som jag nämnde i inledningskapitlet 1.2.1, Språkproblem ett hot mot demokratin. Svåra ord i sig är inte ett problem diskuterar i Visst går det att ändra myndighetsspråket! (1993) och menar att riktigt svåra ord är lätta att slå upp i en ordbok – den verkliga faran är de ord som man tror sig förstå. Vid en jämförelse med min undersökning kan nämnas att ett ord som av Studentgruppen har uppgivit att de inte förstår är rekvisitet, och av Yrkesgruppen förstår inte förebragts. Ord som är osäkra och som av Studentgruppen har uppgivit att de tror de förstår är förebragts och förpliktas. Ett osäkert ord hos är ådömas, som tror sig veta betydelsen av. Först när informanten förklarar med egna ord i enkätens andra del, bekräftas den aktiva kunskapen i ordförståelse. Tabell 3 visar att hela gruppen förstår av orden. Yrkesgruppen ord- förståelse är återigen bättre än Studentgruppen, som har . Även i enkätens tredje del, där informanten valde mellan tre syno- nymer per givet ord, visar resultatet i Tabell 4 att Yrkesgruppen har en högre ordförståelse mot Studentgruppens . Resultatet för hela urvalsgruppen är . Av tabellerna framgår också felaktiga tolkningar med motsatt betydelse, där ord som av- hänts (berövats) har tolkats som kommit över och utge (betala) som få (Tabell 3). Som jag nämnde i kap 7.3 anser (1993) att vissa ord är mindre farliga att tolka fel än andra. Att tro att komprometterande (misskrediterande) är förskönande, som av Studentgruppen har svarat, och ostridigt (obestridligt) är orimligt som av Yrkes- gruppen tror, anser jag inte lika farligt som att tro att föreskrift (villkor) är lika med förord, som av Yrkesgruppen anser (se Tabell 4). Vilken konsekvens feltolkningen leder till beror på i vilken situation missförståndet sker. Att missförstå ett ord i ett samtal med en vän om till exempel en semesterresa är inte lika bekymmersamt som att feltolka ett ord i ett beslut från tingsrätten. (1978:7) menar att stora grupper i samhället kan hindras från att utnyttja sina rättigheter och inse sina skyldigheter, just på grund av denna brist i ordförståelse. 7.5Självuppskattade resultat i jämförelse med verklig ordförståelse I första delen, där informanterna fick uppge om hon eller han förstod ett antal ord, uppgav Yrkesgruppen att de förstår av orden. Vid en jämförelse med resultaten från andra och tredje enkätdelen, som visar på respektive i ordförståelse, tolkar jag som en optimistisk uppskattad kunskapsnivå av Yrkesgruppen. Detsamma med Studentgruppen, som uppgav att de förstod av orden i första delen, men har resultat som visar och ordförståelse i enkätens andra och tredje del. 7.5.1Optimistiska resultat – om informanten själv får välja Om informanten uppger i överkant positiva svar eller om ett svar är allvarligt menat, är svårt att avgöra, menar i Som man frågar får man svar (1992:188). (1983) påvisar svårigheten med att bedöma frågor om det egna språk- bruket och konstaterar vidare att skillnader mellan uppgivet och verkligt språkbruk brukar framträda. (1983:39) menar att man har stor anledning att misstro det självrapporterade språk- bruket på grund av att informanten överrapporterar systematiskt den variant de förknippar med normenligt tal i sin grupp. Min undersökning handlar visserligen inte om variation i tal, utan om ordförståelse. Trots skilda studiesyften, finner jag likheter med teori om överrapportering i min bedömning av svaren – inte av en viss variant i talet, men av självuppgiven ordförståelse. En hypotes är att informanten gärna vill tillgodose undersökaren med positiva resultat och svarar vad informanten tror förväntas av henne eller honom, därav den högre procentandelen på självuppgiven ordförståelse och lägre på den aktiva ordförståelsen. Min undersökning visar genomgående att Yrkesgruppen är bättre än Studentgruppen. En möjlig orsak som bidrar till högre kunskapsnivå kan vara ålder, eftersom en gemensam nämnare i Yrkesgruppen är den högre medelåldern. För att studera om det finns samband mellan ålder och ordförståelse, oavsett utbildning, slog jag ihop Yrkes- och Studentgruppen till en enhet och delade sedan upp dem i två åldersrelaterade grupper: Unga och Äldre. Denna indelning baseras alltså på ålder och inte på utbildning. I denna gruppering har de yngre ett medel och de äldre . I den ålders- relaterade undersökningen, besannas det faktum att de äldre åter- igen får högre resultat både i angiven ordförståelse och i korrekta svar (se tabellerna 6,7 och 8). För att återgå till jämförelser mellan Yrkes- och Studentgruppen, är den lägre utbildningsnivån en annan gemensam nämnare i Yrkes- gruppen. Trots Studentgruppens högre utbildning har de ändå lägre resultat i ordförståelse. Kunskap i ordförståelse kommer alltså inte i huvudsak från utbildning, utan troligtvis från texter man kommer i kontakt med under skeenden i livet, som till exempel kontrakt, beslut och ansökningar av olika slag. I denna studie är ålder en mer betydelsefull variabel än utbildning. Sammanfattningsvis är syftet med mitt arbete att undersöka hur vanliga människor förstår svåra ord i domar. Debatten om myndighetsspråket och framförallt domstolsspråket är inte ny utan denna typ av språk har länge varit utsatt för granskning. Kritiken har bland annat gått ut på huruvida den vanliga människan förstår vad som skrivs i myndigheters texter, eller om domar och beslut skrivs på ett språk som endast jurister behärskar. För att med- delanden från myndigheter ska nå fram, måste texterna anpassas språkligt efter mottagaren, även om de riktar sig till olika grupper av människor och har olika syften. Om mottagaren verkligen behärskar den form som texterna uttrycks på är tveksamt. 8.1Delade meningar om ändamålsenliga texter I den litteratur jag har granskat, har jag funnit delade meningar om fackspråkets berättigande: Å ena sidan de som vill bevara fack- språket och hyllar det för dess exakta precision, högtidliga ordval och tyngd. Å andra sidan de som kritiserar språket för dess obegriplighet, användandet av gamla invanda mallar, ålderdomliga ord och uttryck. De senare förordar förändringar och vill ta bort respekten för det högtidliga – målet är begripliga och ändamåls- enliga texter som når mottagaren. 8.2Drygt hälften av orden förstås Obegripliga texter kan naturligtvis bero på flera faktorer, som till exempel tung grammatik, facktermer eller ålderdomliga ord. I min studie har jag specifikt valt att undersöka vad den vanliga människan förstår av vad som skrivs i juridiska domar. För att nå mitt syfte har jag utfört en enkätundersökning, där jag har låtit 71 personer svara på om de förstår 35 ord tagna ur autentiska Jag kan dock inte ge några generella omdömen eftersom det krävs ett betydligt större antal informanter, men kan ändå se en tendens. Resultatet i min undersökning visar att drygt hälften, det vill säga av 35 ord förstås av informanterna. Kunskapsnivån i de två grupperna Yrkes- och Studentgruppen visade samma resultat: Yrkesgruppen har bättre ordförståelse än Studentgruppen i alla enkätdelar. Att Yrkesgruppen trots lägre utbildningsnivå presterar högre resultat än Studentgruppen kan bero på livserfarenhet, efter- som Yrkesgruppen är äldre än Studentgruppen. Det vore intressant att i en fortsatt studie undersöka hur de som skriver och arbetar med juridiska texter förhåller sig till fackspråket och vad de anser om att språkintresserade utforskar deras område. Är de nöjda med den språkliga formen, där endast drygt hälften av de svåra orden förstås av den vanliga människan eller strävar de efter förändring? Trots allt fortgår den språkliga utvecklingen i samhället – var tid har sitt språk. En pågående trend är till exempel informaliseringen av det offentliga språket, där regler och stildrag från den privata sfären tas över av den administrativa offentligheten och utvecklas till en slags intimisering, vilket diskuteras i Hej, det är från ! (1988). Beror denna förändring på myndigheters strävan att skriva begripliga texter eller tar myndig- heterna över den privata sfären? Vad som ligger bakom denna utveckling är också frågor som kan diskuteras vidare. Avslutningsvis har jag i min uppsats undersökt om den vanliga människan förstår vad som skrivs i juridiska domar. Undersök- ningen visar en ordförståelse på . Slutsatsen är att i denna undersökning är utbildning av mindre betydelse för ett högt resultat. Livserfarenheten är den stora kunskapskällan. , , 1992: Som man frågar får man svar – En introduktion i intervju- och enkätteknik. , , 2004: . ord och uttryck för och emot makt. , , 2005: Kortfattad svensk språkhistoria. , , , , , , Per , 1988: Juridikens termer. Cassirer, , 2003: Stil, stilistik och stilanalys. , , 1983: Från Blåknut till brakknut. Om provinsiella drag i flyttares språk. I: Elmevik, , (red): Nysvenska studier. för svensk stil- och språkforskning, nr 63. , , , 1978: Språkklyftan. , , 1988: Fördelen med att vara informell. I: , (red): Hej, det är från ! , , 2007: Ungdomsspråk. I: , (red): Sociolingvistik. , , 1982: Lagtexters begriplighet. En språk- funktionell studie av medbestämmandelagen. , , 1984: Mer än ord. Hjälp till dig som skriver kanslisvenska. : minag/gotab. Hellspong, , , 1996: Grepp om språket. , , , , , 2006: Att skriva juridik. Regler och råd. , , 2003: Svenska medeltidsbrev. Framväxten av ett offentligt skriftspråk. , , 1993: Fackspråk. Form, innehåll, funktion. , , 1993: Språk i text. , (red) 1988: Hej, det är från ! , , , , , ., 2007: svenska ordbok. , , , 1975: Offentlig svenska – en textbok. Skrifter utgivna av , nr 54. , , 1988: Den familjära myndigheteten. I: , (red): Hej, det är från ! , (red), 1983: JO om språket i de kommunala protokollen. , , 1987: Ordet som verktyg. Om allmänspråk och fack- språk från praktisk synpunkt. , , 1988: Från byråkrat till samhällsingenjör. I: , (red): Hej, det är från ! : Natur och kultur. , , 1992: Svenskt fackspråk. Sahlquist, , 1984: Språkballongen. En bok om offentlig svenska för byråkrater och andra. Språk och struktur i domar och beslut, 2005: Skrift utarbetad av anställda vid . Språket i domar och beslut, 1987: utarbetad av en arbetsgrupp i . : Allmänna Förlaget. , , 1980: Skriv begripligt. Statsrådsberedningen PM, 1967: Språket i lagar och andra författ- ningar. , , , 1970: ABC i stilistik. : Liber Läromedel. , (red), 1993: Visst går det att förändra myndighets- språket! En rapport från . , , 1948: Riktig svenska. A. & Söner. , 1980: Att skriva bättre offentlig svenska. Undersökning om ordförståelse i domar Jag heter och läser på Humanioraprogrammet på i . I min D-uppsats undersöker jag svåra ord i domar och hur väl den så kallade vanliga människan förstår innebörden i domarna. Är mycket tacksam om Du vill svara på frågorna i min undersökning. Din medverkan är mycket värde- full! Undersökningen är anonym. Undersökningen består både av juridiska fackord och allmänt svåra ord. Jag är kvinna man Yrke / sysselsättning ....... Först kommer tretton ord. Kryssa för passande påstående. Jag förstår ordet: SOU 2008:106 Bilaga 8 presenteras fjorton olika ord i fraser och meningar. Förklara de kursiverade orden med en synonym (ett ord av liknande betydelse) eller med egna ord. 14.Han har genom rånet avhänts . 15.Egendomen skall även förverkas. . .................................................. 16.Vad hon yrkat i ersättning bedömer rätten skäligt. 17.Den tilltalade åläggs att betala . 18.Hon skall utge skadestånd. 19.Den åtalade har visat planläggning och förslagenhet. 20.att hon skulle vara utåtagerande eller morbid ............................... 21.Bolaget har vunnit bifall till sitt överklagande. 22.Åklagaren har åberopat omprövningsbeslutet. 23.Hon har vidmakthållit dessa anmälningar. 24.Tingsrätten finner att ett fängelsestraff inte är oundgängligen påkallat. 25.NN har lämnat en oriktig uppgift och det föreligger grund att eftertaxera honom. 26.jämte ränta på beloppet ................................................................... 27.I målet har inte framkommit att dispositionsrätten till bostads- rätten varit inskränkt. SOU 2008:106 Bilaga 8 kommer de sista åtta orden. Kryssa för lämplig synonym till de kursiverade orden. Villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst. Det har inkommit en ansökan om beredande av vård av NN. NN har inte vitsordat något belopp. NN förnekar att han har gjort sig skyldig till bestickning. Det är ostridigt att gärningen har ägt rum. Hovrätten dömer NN för stämpling. Åklagaren anser att NN försöker provocera fram kompro- metterande uppgifter. Gärningar som i förevarande mål skall tolkas som grova. Tack för din medverkan! Ordförklaringar till enkätens första del Synonymerna är tagna ur svenska ordbok (2007) och Juridikens termer (1988) Ordförklaringar till enkätens andra och tredje del finns i tabell- erna 3 och 4. Beaktas: tänkas på, tas hänsyn till Belöper: uppgår till Beslagsyrkande: krav på omhändertagande/konfiskation Bifalla: godkänna Förebragts: bringats, förmåtts, medförts Rekvisitet: förutsättning för viss gärnings straffbarhet Simulation: låtsas vara sjuk Tillerkännas: tillskrivas, tilldelas efter beslut Ådömas: dömas till En intervjuundersökning av advokaters syn på klienternas förståelse av domtexter Detta PM redovisar resultatet av en undersökning som utförts på uppdrag av (Ju 2007:08). Undersökningens syfte är att ta till vara advokaters erfarenheter av hur domar förstås av deras klienter och ur den synvinkeln belysa förtjänster och brister i domarnas språkliga utformning.