sou · GWB3106d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Kommentar: Tabellen visar förtroendebalansen på resultatet av påståendet Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. För kategorier av utbildning se tabell 2. Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån skiljer sig åt beroende på bostadsort. Lägst förtroende återfinns bland personer som är bosatta i tätort med mindre än 40 000 invånare eller på landsbygden. Förtroendet är högre i centrala delar av städer större än 40 000 invånare. Skillnaderna är även här förhål- landevis små. 5.3 Differentierade bedömningar? Generellt sett hänger förtroendebedömningarna av de olika aspekter- na på domstolarna nära samman. De som hyser förtroende för den generella frågan om domstolens förmåga att döma korrekt, tende- rar också att hysa förtroende för andra frågor som rör domstols- väsendet. De som har lågt förtroende för domstolens förmåga att döma korrekt har ofta också lågt förtroende när det gäller andra frågor. Diagram 2 Korrelationer mellan förtroende för aspekter av domstolsväsendet och förtroendet för domstolen (allmänheten) Att domare har kompetens att döma korrekt. noggranna i sitt arbetet. Att enskilda personer som bemötta med respekt av personalen i domstolarna. målen inom rimlig tid. Kommentar: Korrelationskoefficienten (Pearsons r.) är ett mått på korrelationen mellan två variabler. Måttet kan anta värden mellan –1 och +1. Värden kring 0 indikerar avsaknad av korrelation. Korrela- tionskoefficienten beskriver samvariationen mellan två variabler. Samvariation innebär att vissa variabelvärden (t.ex. mycket stort förtroende för domstolarna) har en mer eller mindre stark tendens att förekomma tillsammans med vissa andra variabelvärden (t.ex. mycket stort förtroende för att domstolarna är omsorgsfulla och noggranna). Diagrammet visar korrelationen mellan förtroendet för olika aspekter av domstolsväsendet och resultatet av påståendet Domstolarna dömer korrekt. Samtliga korrelationer i diagrammet är signifikanta på 99-procentsnivån. Korrelationerna i diagrammet är mycket starka, även om de exakta värdena inte är så betydelsefulla. De som har högt förtroende för en aspekt av verksamheten har det också för andra delar. För- klaringen är sannolikt att människor i allmänhet inte är tillräckligt insatta för att kunna skilja ut olika aspekter utan är antingen gene- rellt positiva eller generellt sett negativa. Men korrelationerna visar att vissa aspekter av domstolsväsendet tycks ha större betydelse för benägenheten att hysa förtroende för domstolarna. Av störst betydelse för det generella domstolsförtroendet är om man har förtroende för att domare har kompetens att döma kor- rekt. Att domstolarna avgör målen inom rimlig tid är av betydelse för förtroendet, men inte i samma utsträckning som förtroendet för domarna. Diagrammen ovan visar också att vissa frågor är mer intressanta än andra. Resultatet på till exempel frågan om domstolarna är om- sorgsfulla och noggranna, liknar resultatet på frågan om dom- stolarna dömer korrekt i sådan grad att måtten troligtvis är uttryck för samma sak. Svarspersonerna uppfattar sannolikt ingen större skillnad på alternativen om domstolarna dömer korrekt eller huru- vida de är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbetssätt. 5.4 Förtroendet för rapporteringen om domstolarna i media Lejonparten av medborgarna i kommer aldrig i kontakt med domstolarna, utöver vad som förmedlas om domstolsväsendet genom medier. Andelen som uppger massmedier som en källa till information om hur domstolarna fungerar är . Av dessa anledningar är frågan om förtroendet för rapporteringen från dom- stolarna av stor betydelse. Tabell 11 Förtroendet för rapporteringen om domstolar i media (allmän- heten, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att det som rapporteras i tidningar och radio/tv stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. Antal svar totalt 1 422. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Allmänhetens förtroende för rapporteringen om vad som händer i domstolen visar sig vara mycket begränsat. Närmare hälften av svarspersonerna uppger sig sakna förtroende i denna fråga. Det bör dock framhållas att påståendet är formulerat på ganska fordrande vis, vilket torde påverka svarsmönstret. Rapporteringen skall stämma överens med vad som faktiskt sägs och händer i domstolarna. Förtroendet för rapporteringen om domstolarna handlar inte bara om domstolarna, utan om journalistiken. Mätningar av för- troendet för rapporteringen av specifika områden av samhällslivet ger generellt högre värden. I en undersökning gällande bedöm- ningen av medias rapportering om barnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg ligger förtroendebalansen i intervallet +23 till +25.TPF22FPT 22TP PT (2008) s 114. Misstron mot rapporteringen hänger därför samman med att den behandlar förehavanden i domstolen. Radio/tv och dagspress hör som generella samhällsinstitutioner inte till förtroendebotten.TPF23FPT Det ligger därför närmare till hands att koppla det låga förtroendet till en särskild grupp, nämligen kvälls- tidningarna. Mycket av domstolsrapporteringen förekommer i kvällspressen, särskilt i fråga om uppmärksammade rättsfall. Kvällstidningar åtnjuter också generellt ett betydligt lägre för- troende jämfört med radio/tv och dagspress.TPF24FPT Det är rimligt att tro att det är domstolsrapportering med tabloid dramaturgi som åter- speglas i individernas svar och som skapat det låga förtroendet. Tabell 12 Förtroendet för rapporteringen i media efter utbildning (allmän- heten, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att det som rapporteras i tidningar och radio/tv stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. Utbildning kategoriserat som i tabell 5. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. För kategorier av utbild- ning se tabell 2. De mest kritiska till rapporteringen om domstolarna återfinns bland högutbildade. Det ger stöd åt antagandet att det framför allt är kvällspressen som avses eftersom just utbildade är kritiska till kvällstidningars innehåll.TPF25FPT Andelen personer som anger alternativet ingen åsikt/känner ej till är högre bland personer med låg utbildning. Förtroende för medierapporteringen är marginellt högre bland män jämfört med kvinnor. Personer som bor i förorter till storstäder och i , och tenderar att hysa lägre förtroende för rapporteringen i media. 23TP PT Förtroendebalans för radio/tv och dagspress var 2007 +41 respektive +5. 24TP PT , (2008) s 373. 25TP PT (2007). Bilaga 3 SOU 2008:106 Förtroendet för domstolarna efter förtroendet för rapportering i media (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendena Att domstolarna dömer korrekt och Att det som rapporteras i tidningar och radio/tv stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. Mycket och ganska stort förtroende är sammanslagna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. I tabell 13 redovisas förtroendet för domstolarna horisontellt, efter tre grupper med olika grad av förtroende för rapporteringen i media uppställt vertikalt. Av tabellen kan man t.ex. utläsa att av svarspersonerna som har mycket eller ganska stort förtroende för medierapporteringen också har mycket stort för- troende för domstolarna. Personer med förtroende för domstolar litar i högre grad än genomsnittet på rapporteringen om domstolar i media. Det bör dock framhållas att gruppen med ganska litet förtroende för rap- porteringen i media hyser i det närmaste lika stort förtroende för domstolarna som gruppen med mycket och ganska stort förtro- ende för rapporteringen. Det tyder på att förtroendet för medie- rapporteringen skiljer sig något från övriga förtroendefrågor i undersökningen. Korrelationen mellan medieförtroende och för- troendet för att domstolarna dömer korrekt är klart lägre än för andra frågor om förtroende.TPF26FPT Det kan uppfattas som paradoxalt att personer som misstor medias rapportering, i så hög grad anser sig vara i stånd att fälla ett omdöme hur väl domstolsväsendet fungerar, då massmedier är källan till information om domstolarna för majoriteten i samhället. 26TP PT Korrelation r=0.56. 5.5 Kunskap skapar förtroende Att utbildning har betydelse för vilket förtroende man har för domstolar har vi belagt i det föregående. har det visat sig att de flesta svarspersoner inte kan differentiera mellan olika aspekter av domstolarna. Frågan är då vilka kunskaper allmänheten har – och vad detta betyder för domstolsförtroendet. I enkäten ingick ett mindre kunskapstest som byggde på att svarspersonerna skulle ta ställning till åtta påståenden och bedöma om de var rätt eller fel. Dessa var formulerade på ett sådant sätt att det skulle vara svårt att ta reda på vad som var rätt eller fel.TPF27FPT I fråga om kunskapsnivå visade testet att hade alla rätt, medan inte hade något rätt. Det genomsnittliga antalet rätt var ca 5,5. I diagrammet nedan redovisas fördelningen av antalet rätta svar på kunskapstestet. Diagram 3 Fördelningen av antalet rätta svar på kunskapstestet, utifrån kategorierna 0–4 rätt, 5–6 rätt och 7–8 rätt (allmänheten, procent) De tre påståenden som uppvisade den största andelen rätta svar var Domstolens uppgift är att döma på grundval av vad som är bevisat i målen. (rätt), Domstolarna avgör tvister av olika slag exempelvis mellan samhället och enskilda personer. 27TP PT Påståenden: 1. Domstolarna utreder brott tillsammans med polis och åklagare. Domstolarna har till uppgift att alltid värna samhällets intressen framför enskilda personers intresse. Dom- stolarna är självständiga i förhållande till staten och andra myndigheter när de dömer. Dom- stolarna avgör tvister av olika slag exempelvis mellan samhället och enskilda personer. Dom- stolarna får döma en åtalad person även för en annan brottslig handling än den som personen är åtalad för. Det är domstolens uppgift att se till att allt som talar för att en åtalad är oskyldig kommer fram under domstolsförhandlingen. Domstolens uppgift är att döma på grundval av vad som är bevisat i målen. De svenska nämndemännen fungerar på samma sätt som en jury i t.ex. och . Bilaga 3 SOU 2008:106 och Domstolarna är självständiga i förhållande till staten och andra myndigheter när de dömer. De tre påståenden som uppvisade den minsta andelen rätta svar var Domstolarna utreder brott tillsammans med polis och åkla- gare. () och Domstolarna har till uppgift att alltid värna samhällets intressen framför enskilda personers intresse. () och De svenska nämndemännen fungerar på samma sätt som en jury i t.ex. och . Här är inte platsen att värdera om resultatet visar på goda eller dåliga kun- skaper, men svaren ger ändå en indikation på allmänhetens kun- skaper om rättsväsendet. Som väntat skiljer sig resultatet på kunskapstestet mellan olika grupper. Ett något lägre antal rätta svar återfinns bland kvinnor, personer med annat hemspråk än svenska och personer med låg utbildning. Kunskapstester i enkätundersökningar är dock för- knippade med en rad problem, som gör att svaren måste tolkas med viss försiktighet.TPF28FPT Det finns dock tydliga skillnader i förtroende mellan personer med olika kunskapsnivå, som gör att man kan urskilja linjer i svarsmönstren. Den tydligaste linjen är att kunskap skapar förtroende. Den intressanta frågan är vad kunskaperna kan tänkas betyda för inställningen till domstolarna. I tabell 14 redovisas förtroendet utifrån antal rätt på kunskapstestet. Av den översta raden kan man t.ex. utläsa att andelen personer som har mycket stort förtroende i gruppen med 0 till 4 rätta svar på kunskapstestet är . För- troendebalansen för samma kategori är +7. Siffrorna som är ställda inom parantes är skillnaden mellan det aktuella värdet och mot- svarande värde genomsnittligt för allmänheten. I rutan för ingen åsikt/känner inte till i kategorin med 0 till 4 rätt står siffran 21 inom parantes. Detta betyder att andelen personer som har valt detta svarsalternativ är högre än genomsnittet. 28TP PT Ett exempel på detta är att äldre och personer med lägre utbildning tenderar att svara i positiv riktning på påståenden. SOU 2008:106 Bilaga 3 Förtroendet för domstolar efter resultatet på kunskapstestet (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 0–4 rätt 7(±0) 27(-25) 21(+4) 8(+2) 37(+21) 5–6 rätt 6(-1) 58(+4) 16(-1) 7(+1) 13(-16) 7–8 rätt 8(±1) 65(+11) 15(-2) 4(-2) 8(-8) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt, fördelat på antal rätt på kunskapstestet i enkäten. Inom parantes anges skillnaden mellan aktuellt värde och motsvarande värde genomsnittligt bland allmänheten. För en förklaring av begreppet förtroende- balans se tabell 1. En viktig skillnad mellan grupperna är andelen personer som valt att svara på frågan om huruvida domstolarna dömer korrekt. Bland personer i gruppen med 0 till 4 rätt har valt svars- alternativ ingen åsikt/känner ej till. Motsvarande andel för personer med 7–8 rätt är . De som har goda kunskaper tar ställning till påståendet om domstolarna i högre utsträckning än de med låga kunskaper. Resultatet bekräftar det tidigare antagandet att en inte obetydlig del av allmänheten på grund av bristande kunskap har svårt att bedöma domstolarna. Ett samband finns också mellan resultatet på kunskapstestet och förtroendet för domstolarna. Förtroendebalansen för gruppen med 0 till 4 rätt på testet är +7. Detta kan jämföras med förtroende- balansen för gruppen med 7-8 rätt på kunskapstestet som är +54. Skillnaden i förtroende mellan grupperna är tydligast i fördelningen mellan de två mittalternativen. Personer med goda kunskaper tenderar att välja alternativet ganska stort förtroende, i stället för vet ej/känner ej till eller ganska litet förtroende. Resultatet på kunskapstestet hör till de variabler som är mest utslagsgivande för förtroendet för domstolarna, och där förtro- endebalansen skiljer sig mest mellan de olika kategorierna. Genom- slaget för utbildningsbakgrund är också stort, vilket i sig kan tänkas samvariera med resultatet på kunskapstestet. Förtroendet för domarnas kompetens att döma korrekt i målen är korrelerade till resultatet på kunskapstestet på samma sätt som för den generella frågan om huruvida domstolarna dömer korrekt. När det gäller förtroendet för nämndemän saknas ett samband mellan resultatet på kunskapstestet och förtroende för denna roll i domstolarna. Detta kan utläsas av tabellerna 15 och 16. Tabell 15 Förtroendet för domare efter resultatet på kunskapstestet (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 0–4 rätt 9(-5) 31(-21) 13(+1) 8(+4) 39(+21) 5–6 rätt 14(±0) 56(+4) 12(±0) 3(-1) 15(-3) 7–8 rätt 19(+5) 58(+6) 10(-2) 2(-2) 11(-7) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domare har kompetens att döma korrekt, fördelat på antal rätt på kunskapstestet i enkäten. Inom parantes anges skillnaden mellan aktuellt värde och motsvarande värde genomsnittligt bland allmänheten. För en förklaring av begreppet för- troendebalans se tabell 1. Den största skillnaden mellan personer i kategorin 0–4 rätt och 7– 8 rätt är att den senare gruppen tar ställning i frågan om domarens kompetens i långt högre grad. Personer med bättre resultat på kun- skapstestet har även högre förtroende för domarens kompetens. Således påminner svarsmönstret om motsvarande resultat vad gäller förtroendet för domstolen generellt. Tabell 16 Förtroendet för nämndemän efter resultatet på kunskapstestet (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 0–4 rätt 5(+1) 22(-12) 21(-6) 9(-2) 43(+19) 5–6 rätt 4(±0) 38(+4) 27(±0) 10(-1) 21(-3) 7–8 rätt 4(±0) 36(+2) 30(+3) 14(+3) 16(-8) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att nämndemän har kompetens att döma korrekt, fördelat på antal rätt på kunskapstestet i enkäten. Inom parantes anges skillnaden mellan aktuellt värde och motsvarande värde genomsnittligt bland allmänheten. För en för- av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Skillnaden i förtroende för nämndemän bland personer med olika resultat på kunskapstestet är liten och något samband mellan kun- skapsnivå och förtroende finns inte. Det som skiljer grupperna är i stället benägenheten att ta ställning. Förtroendet för att dom- stolarna inte låter sig påverkas utifrån, är större bland personer som har ett bra resultat på kunskapstestet. Den största skillnaden mel- lan grupperna är dock att andelen som inte har någon åsikt eller inte känner till är betydligt större bland personer med sämre resul- tat på kunskapstestet (tabell 17). Tabell 17 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån efter resultat på kunskapstestet (allmänheten, procent, förtro- endebalans, antal) 0–4 rätt 5–6 rätt 7–8 rätt Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Förtroendet för mediernas rapportering om domstolarna är lägst bland personer med hög utbildning. Det föreligger även ett sam- band mellan antalet rätt på kunskapstestet och förtroende för rap- porteringen om domstolar i media. Ju bättre resultat på kunskaps- testet, desto lägre förtroende för rapporteringen. Tendensen är också att personer med sämre resultat på kunskapstestet tar ställ- ning i frågan i mindre utsträckning än andra personer. Resultatet stärker den tidigare tolkningen att förtroendet för mediernas rap- portering skiljer sig från bedömningarna av domstolarna. Det är således mycket tydligt att de som är särskilt väl insatta i rättsväsen- det är de som värderar medierna mest kritiskt. Tabell 18 Förtroendet för rapporteringen i media efter resultat på kunskaps- testet (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 0–4 rätt 5–6 rätt 7–8 rätt Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att det som rapporteras i tidningar och radio/tv stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Sammantaget visar undersökningen att kunskaperna generellt är högre bland män och högutbildade. Ju bättre resultat på kunskaps- testet, desto högre förtroende har man generellt för domstolarna. Denna huvudregel är dock inte tillämpbar när det gäller förtroendet för nämndemän och förtroendet för medias rapportering om dom- stolarna. 5.5 Vad betyder etnisk bakgrund? Erfarenheter från tidigare undersökningar visar att personer som är uppväxta utomlands eller vars föräldrar är uppväxta utanför har lägre förtroende för rättsväsendet som helhet, och för dom- stolar specifikt. Detta avsnitt handlar om vad etnisk bakgrund har för betydelse när det gäller förtroende för domstolsväsendet. Bland de svarande i allmänhetsundersökningen är en mycket klar majoritet uppväxta i med föräldrar uppväxta i och med svenska som hemspråk (tabell 19). Andelarna är högre än vad som kunde förväntas av befolkningsstatistiken beroende på att svarsbortfallet erfarenhetsmässigt visar sig vara större i de grupper som inte har svensk bakgrund. Den största gruppen med utländsk bakgrund är de som har föräldrar uppväxta i andra länder än . SOU 2008:106 Bilaga 3 Uppväxt, hemspråk och föräldrars uppväxt (allmänheten, procent, antal) Kommentar: Tabellen visar föräldrars uppväxt, hemspråk och egen uppväxt i procent och antal totalt. Frågan är då hur personer med icke-svensk bakgrund värderar domstolarna i förhållande till övriga. Det generella mönstret är att förtroendet bland personer födda i utlandet är lägre än bland personer födda i . Skillnaden mellan förtroendebalanserna är . Personer som är uppväxta utanför ten- derar också att sakna uppfattning i frågan i något högre grad. Tabell 20 Förtroendet för domstolarna efter uppväxt (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Förtroendet för domstolarna är även lägre än genomsnittet bland personer där en förälder är uppväxt utomlands och som lägst bland personer där båda föräldrarna är uppväxta utomlands. Störst andel personer som saknar åsikt eller inte känner till återfinns i gruppen med en förälder uppväxt utomlands. Bilaga 3 SOU 2008:106 Förtroendet för domstolarna efter föräldrarnas uppväxt (allmän- heten, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Det finns även skillnader i förtroende mellan personer med svenska som hemspråk och personer med annat hemspråk. Förtroende- balansen för personer med svenska som modersmål är högre än motsvarande mått för personer med annat hemspråk. Noterbart är att av befolkningen med annat hemspråk än svenska hyser mycket litet förtroende för domstolarna. Förtroendet för domstolarna efter hemspråk (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Förtroendet för domarens kompetens att döma korrekt är på lik- nande sätt sammankopplat med föräldrarnas uppväxt. Personer vars båda föräldrar är uppväxta i tenderar att hysa högre förtro- ende för domarkåren, jämfört med personer där en eller båda för- äldrarna är uppväxta utomlands. Nämndemännen åtnjuter i stort sett samma förtroende bland personer med båda föräldrarna upp- växta i och bland personer med en förälder uppväxt utom- lands. Gruppen med båda föräldrarna födda utomlands känneteck- nas av ett något lägre förtroende för nämndemäns kompetens att döma korrekt. Tabell 23 Förtroendet för respektfullt bemötande totalt och efter föräldrar- nas uppväxt (allmänheten, procent, förtroende balans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att enskilda personer som deltar i domstols- förhandlingarna blir behandlade med respekt av personalen i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Totalt sett är andelen med ganska stort och mycket stort förtro- ende för att bli behandlade respektfullt . Andelen perso- ner som tror att enskilda personer blir behandlande med respekt i domstolarna är högre bland personer vars föräldrar är uppväxta i . En mycket stor del av de svarspersonerna har valt alterna- tivet ingen åsikt/känner ej till. I enkäten ställdes en fråga om utsikten att få en rättvis dom i domstolarna, oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. I tabell 24 redovisas resultatet i denna fråga. Tabell 24 Förtroendet för möjligheten för en rättvis dom totalt och efter föräldrarnas uppväxt (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet För möjligheten att få en rättvis dom i domstolarna oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Totalt sett hyser omkring halva befolkningen mycket eller ganska stort förtroende för möjligheten att få en rättvis dom, oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. Andelen med ganska eller mycket litet förtroende är av befolkningen och en femtedel saknar uppfattning i frågan. Det måste uppfattas som anmärkningsvärt att en tredjedel av befolkningen misstror dom- stolarnas förmåga att bortse från etniskt ursprung när de dömer. Förtroendet för att domstolarna inte påverkas av om man har svensk eller utländsk bakgrund är ännu längre bland personer vars båda föräldrar är uppväxta utomlands. Närmare hälften har ganska eller mycket litet förtroende för domstolarnas förmåga till lika- behandling mellan personer med svensk eller utländsk bakgrund. Andelen som saknar förtroende är större än andelen personer med förtroende. Det kan diskuteras hur det lägre förtroendet skall tolkas. analyser visar att personer som inte har svensk bakgrund har något lägre förtroende för i stort sett alla samhälls- institutioner i jämförelse med personer uppväxta i .