sou · GXB37 · 2009-02-02 00:00:00 — Som bakgrund till de kostnadsanalyser som redovisas i avsnitt 6 har analysgruppen ingående analyserat strukturdata för länen för att belysa icke påverkbara faktorer som kan medverka till att förklara kostnadsskillnaderna dem emellan. Faktorer som har bedömts särskilt kostnadsdrivande har lyfts fram. Följande strukturdata och bakgrundsfaktorer som i högre eller mindre grad kan ha betydelse för kostnadsutvecklingen för länen redovisas i det följande: 6.Genomförda kontroller och kontrollerade arealer Underlaget till de tabeller och diagram som redovisas i det följande finns i en särskild sammanställning, DATAUNDERLAG till Analysgruppens rapport inom Utredningen om Jordbruksadministrationen Jo 2007:02 med olika flikar för respektive område. jande avsnitten i rapporten hänvisas till de flikar i Excel-dokumen- tet som behandlar respektive grunduppgifter. Tabell 3 Länen med bokstavsbeteckningar som används i redovisningen i tabeller och diagram De grundläggande strukturförhållandena utgörs av antalet företag och den totalt brukade arealen, som är indelad i ett antal block och skiften. För att beräkna den genomsnittliga företagsstrukturen i länet fördelas strukturuppgifterna på antalet företagare i länet. I de fortsatta analyserna antas antalet företag motsvaras av antalet SAM-blanketter. För att ytterligare belysa företagsstrukturen i länen har antal skiften per företag beräknats liksom antal skiften och areal per block. I Dataunderlaget, Flik: Ansökansuppgifter, redovisas de totala strukturuppgifterna för samtliga län samt uppgifterna fördelade per företag (SAM-blankett) i respektive län för åren 2005–2007. Den genomsnittliga företagsstrukturen i respektive län gör det möjligt att jämföra länen och bedöma olikheter i de faktorer som är kostnadsdrivande i ärendehanteringen. Bilaga 3 SOU 2009:7 Medelvärdet för de olika strukturfaktorerna och hur de varierar (I); (Y); (E); (BD); (F); (M); (G); (BD); (F); (BD); (H); (S); (E, G) 1,6 (M); (G); (U, C) (AB, F, AC) (M); (G); (U); (F, Y) Som framgår av sammanställningen är skillnaderna i strukturförhållandena betydande mellan länen. Den genomsnittliga arealstorleken per företag varierar för drygt hälften av länen i ett intervall mellan 20– 34 ha. Hit hör framför allt Norrlands- och Smålandslänen. För resterande län är arealvariationen 41–63 ha. Hit hör länen inom de större sammanhängande slättbygderna som och . Ser man till antalet block och skiften framgår ett klart samband såtillvida att län med ett stort antal block också har många skiften. Till de län som har störst antal såväl block som skiften hör samtliga Smålandslän. Sambandet syns tydligt i kvoten mellan dessa två variabler. För slättbygdslän med förhållandevis stor genomsnittlig areal per block är sambandet något svagare, då de större blocken naturligt delas in i fler skiften. Antalet SAM-blanketter utgör underlag för huvuddelen av de kostnadsjämförelser som redovisas i 2008:4 om kostnaderna för hanteringen av EG-stöden. I det fördjupade analysarbete som bedrivits har analysgruppen konstaterat att länsstyrelsernas kostnader är beroende av flera olika faktorer, av vilka antalet utbetalningsärenden ansetts vara ett bättre mått på ärendemängden vid länsstyrelserna än antalet SAM-blanketter. Skälet härtill är att varje SAM-blankett innehåller ansökningar för ett flertal olika stödformer, förutom gårdsstödet rör det sig framför allt om olika miljöersättningar inom landsbygdsprogrammet samt kompensationsbidraget inom mindre gynnade områden. Antalet utbetalningsärenden för respektive län framgår av tabell 5. Med hänsyn till naturgivna förutsättningar har vissa län, framför allt de betesmarksrika länen i en betydligt högre andel utbetalningsärenden än övriga län. Hanteringen av framförallt de blockbundna miljöersättningarna som betesmarksstödet och kulturmiljöstöden är betydligt mer resurskrävande än andra stödformer som kan hanteras som masstöd. Tabell 5 Antal utbetalningsärenden per län 2003–2007 I tabellen framgår betydande variationer i antalet utbetalningsärenden per län, från 4 067 i BD-län till 47 816 ärenden i O-län. M- län har 30 819 ärenden. 7 län har 9 000–15 000 utbetalningsärenden. Övriga 12 län varierar mellan 4 000–9 000 ärenden. I Dataunderlaget, Flik: Stödformer, redovisas för åren 2005– 2007 en sammanställning över antalet utbetalningsärenden och de stödformer som ingår i ansökningarna för respektive län samt antalet utbetalningsärenden och blockbundna miljöersättningar per företag. I sammanställningen har de blockbundna respektive ej blockbundna miljöersättningarna redovisats i grupp. I nedanstående tabell redovisas fördelningen av miljöersättningarna på de båda grupperna. Tabell 6 Blockbundna respektive ej blockbundna miljöersättningar Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet Hotade husdjursraser (SJV) Stöd till rasbevarande husdjursföreningar (SJV) I nedanstående sammanställning redovisas de län som har högst respektive lägst antal utbetalningsärenden respektive antal blockbundna miljöersättningar fördelat per SAM-blankett för . Även genomsnittet för landet redovisas. För båda parametrarna framgår det tydligt att såväl antal utbetalningsärenden som blockbundna miljöersättningar är högst för Smålandslänen samt och . Lägst antal förekommer i Norrlandslänen, men även Mälardalslänen och har ett förhållandevis lågt antal utbetalningsärenden. SOU 2009:7 Bilaga 3 Antal utbetalningsärenden och antal blockbundna miljöersätt- ningar per företag, 2007 (F, H) (Y, BD) (E, G) (T, U) (F, H) (Y, BD) (S, X, ) (D, I, K, N) I analysgruppens arbete har framförts att i synnerhet betesmarks- och kulturmiljöstöden är betydligt mer arbetskrävande än övriga stödformer. I nedanstående diagram redovisas antalet ansökningar om betesmarksrespektive kulturmiljöstöd fördelat på antalet SAM-blanketter i respektive län. Som framgår av diagrammet är andelen av stöden störst i , vilket får beaktas i analysen av framför allt kontrollkostnaderna i avsnitt 6.4. Diagram 3 Antal betesmarksstöd per SAM-blankett, 2005–2007 Diagram 4 Antal kulturmiljöstöd per SAM-blankett, 2005–2007 Ytterligare en faktor som bör belysas är omfattningen av betesmarksarealerna, som framgår av Dataunderlaget, Flik: Betesmark. söktes betesmarksstöd för 509 000 ha, varav 427 800 ha utgjordes av kategorin betesmark, ej åker och 81 200 ha av kategorin speciella betesmarker, såsom slåtteräng, skogsbete, alvarbete, fäbodbete m.m. Omfattningen varierar betydligt mellan länen, vilket framgår i nedanstående tabell där den sammanlagda betesmarksarealen redovisas liksom länets andel i förhållande till den totala arealen i länet och den genomsnittliga arealen per SAM- blankett. SOU 2009:7 Bilaga 3 Omfattningen av betesmarksarealer och fördelningen per SAM- Högst andel betesmark i Areal per , ha areal i länet, % (grödkod 52) 6,6 (H) 6,3 (I) 4,6 (Z) 9,9 ( I) 3,1 (W) Av sammanställningen framgår att Smålandslänen med , och har de högsta andelarna betesmarksareal. Detta betonas ytterligare när betesmarksarealen fördelas per företag, där även och har i stort sett dubbelt så stor betesmarksareal som genomsnittsföretaget i landet. Även de speciella betesmarksarealerna är mycket olika fördelade mellan länen, där och har omfattande arealer av alvarbeten medan och har stora arealer fäbodbeten. Med hänsyn till de stora regionala skillnaderna i länens storlek och kontorens lokalisering i respektive län, har analysgruppen ansett det av intresse att översiktligt bedöma avståndsfaktorns eventuella betydelse för framförallt länsstyrelsernas kostnader för kontrollverksamheten. Tillvägagångssättet har inneburit att avståndet fågelvägen mellan länsstyrelsernas kontorsorter och de företag som är kopplade till respektive kontor beräknats. Såväl medelsom medianavståndet mellan koordinaterna för kontoren och blocket närmast brukningscentrum har beräknats. Uppskattningen av avståndet är mycket översiktlig, men ger ändå en indikation på skillnaderna mellan länen. Sifferunderlaget framgår av Dataunderlaget, Flik: Avstånd. Diagram 5 Medelavstånd samt procentuell andel företag inom givna avståndsintervall. För O-län är uppgifterna fördelade på respektive kontorsort, , och Av diagrammet framgår såväl medelavståndet från länsstyrelsekontoren till företagen samt andelen företag fördelade inom olika avståndsintervall. Längst avstånd har . Även övriga Norrlandslän har långa avstånd med en variation . I har län längst avstånd med , men många andra län har avstånd runt . Ett annat intressant mått är andelen företag som är belägna mer än från länsstyrelsekontoret. Även här utmärker sig med i stort sett av företagen med denna avståndsfaktor. För övriga Norrlandslän varierar siffran . I är det i stort sett endast län som har företag på längre avstånd än (av företagen). En annan faktor som ansetts spegla prestationerna vid länen på ett bättre sätt än de direkta kostnaderna är antalet nedlagda timmar. Länsstyrelserna skiljer sig något åt när det gäller lönekostnader, vilket kan återspegla bl.a. arbetsmarknadsläget på orten. Analysgruppen har med utgångspunkt från antalet redovisade arbetade timmar och lönekostnaderna i länsstyrelsernas kostnadsunderlag beräknat den genomsnittliga lönekostnaden vid länsstyrelserna, som i genomsnitt uppgår till inklusive sociala avgifter. Underlaget redovisas i Dataunderlaget, Flik: Löner. Av sammanställningen framgår att variationen mellan länen är måttlig, där lönen för huvuddelen av länen varierar mellan 230–. Med hänsyn härtill och då övriga direkta kostnader i form av bl.a. inhyrd arbetskraft inte tas med i beräkningarna, anser analysgruppen att redovisade antalet arbetade timmar inte utgör ett bättre mått på prestationerna vid länsstyrelserna än redovisade kostnader. Nedlagd tid kommer därför inte att analyseras vidare. 5.6Genomförda kontroller och kontrollerade arealer En starkt kostnadsdrivande faktor för länsstyrelserna är kontrollverksamheten. Kontrollfrekvenserna kan användas för att beskriva omfattningen av kontrollverksamheten. De fastställs av efter EU:s riktlinjer, där kontrollföretagen väljs ut genom automatisk riskanalys kombinerat med ett slumpmässigt urval samt med hänsyn till omfattningen av avvikelser vid tidigare års kontroller. I nedanstående diagram redovisas andelen genomförda arealkontroller i förhållande till antalet SAM-blanketter fördelade per län för åren 2003–2007. –2005 uppgår andelen kontroller för i stort sett samtliga län till , vilket är den lägsta kontrollnivå som EU godkänner. har för flertalet län kontrollandelen ökat till . För ett par län utgör kontrollandelen betydligt högre värde , vilket kan förklaras av att länen haft stora avvikelser i kontrollresultatet eller haft fjärranalys något enstaka år och då gjort betydligt fler kontroller än den fastställda kontrollnivån. Diagram 6 Andelen arealkontroller i förhållande till antalet SAM-blanketter, 2003–2007, % I Dataunderlaget redovisas under två flikar mer detaljerade uppgifter om omfattningen av kontrollverksamheten både när det gäller antalet genomförda kontroller och den kontrollerade arealen för åren 2003–2007. Det framgår tydligt att omfattningen av kontrollverksamheten ökat betydligt . I Dataunderlaget, Flik: Antal kontroller redovisas antalet genomförda arealkontroller, som i stor utsträckning även innefattar kontrollerna av miljöersättningarna. Antalet kontroller varierar betydligt mellan åren inom länen som framgår av diagram 7. Detta gäller i synnerhet de län som tillämpat fjärranalys ett enstaka år (se tabell 9). Den stora ökningen av antalet ansökningar 2005 har inneburit en kraftig ökning av antalet kontroller påföljande år, vilket beror på införandet av gårdsstödet med den kraftiga ökningen av antalet nya stödsökande samt stora avvikelser i genomförda kontroller. Diagram 7 Antal kontrollerade företag i de arealbaserade stöden fördelat per län, 2003–2007, ha AB C D E F G H I K M N O S T U W X Y Z AC BD Under Dataunderlaget, Flik: Kontr. arealer redovisas hur stora arealer som kontrollerats för resp. län –2007. Även förändringarna mellan åren redovisas i Dataunderlaget. Här framgår mycket kraftiga variationer för vissa län. Dessa förändringar har delvis påverkats av att metoden för att välja ut kontrollföretag har förändrats och att vissa län tidigare hade en större andel små företag med i sitt kontrollurval. Dessutom kan arealerna påverkas av om fjärranalys tillämpas eller inte. Diagram 8 Kontrollerade arealer i de arealbaserade stöden fördelat per län, 2003–2007, ha AB C D E F G H I K M N O S T U W X Y Z AC BD Även när det gäller de kontrollerade arealerna framgår en betydande ökning . För att effektivisera kontrollverksamheten tillämpar framförallt de större länen fjärranalys. Metoden kräver bl.a. stora sammanhängande åkerområden och lämpar sig bäst i åkerdominerade landskap. Metoden går därför inte att tillämpa i alla län. Vissa mindre län kan genom ett gemensamt område för fjärranalyser med angränsande län tillämpa metoden något enstaka år. –2007 har , , och tillämpat fjärranalys samtliga år. SOU 2009:7 Bilaga 3 Sammanställning över län med fjärranalys, 2005–2007 6 Kostnadsanalys – länsstyrelserna 6.1Skillnader i länsstyrelsernas redovisningsmetoder och lönekostnader Utredningens analysgrupp har breddat den under avsnitt 3.2 nämnda enkäten till att omfatta samtliga län och frågorna som ställdes var likartade. –På vilket konto enligt länsstyrelsernas gemensamma verksamhets- och ärendestruktur (VÄS) bokför ni kostnader för utbildning och fortbildning av kontrollanter? –På vilket konto bokför ni i förekommande fall kostnader för fjärranalysen? –På vilket konto har ni bokfört kostnaderna för handdatorer ()? –På vilket konto har ni bokfört kostnader för supporten ()? –Vilka kostnader har ni i förekommande fall (M-län, X-län, AC- län) aktiverat i kolumnen Störande direkta kostnader Länsstyrelsernas svar (17 av 21) pekar på samma skillnader som vid den förra undersökningen. Framför allt är det skillnader av bokföringen av teknikinvesteringar och därtill hörande kringkostnader som t.ex. kostnader för support, fjärranalys med mera. Dessa skillnader bedömer emellertid arbetsgruppen inte utgöra något hinder för de fortsatta analyserna. 6.2Analys av fasta kostnader och marginalkostnader för jordbrukarstöden Av det kostnadsunderlag som länsstyrelserna redovisar framgår såväl de totala kostnaderna inklusive OH-kostnader som de direkta kostnaderna. Kostnaderna fördelas på ett flertal olika objektkoder för att belysa vilka verksamheter som kräver störst resurser. Som redovisas i 2008:4 utgörs de ojämförligt största kostnaderna av handläggning (objektkod 60110) och kontroll (objektkod 60112) av jordbrukarstöden. I det följande kommer närmare analyser att göras av dessa kostnader. De sammanlagda kostnaderna för samtliga objektkoder som framgår av diagram 2 redovisas under objektkod 601. I länsstyrelsernas redovisning till ingår direkta kostnader för löner inkl. sociala kostnader samt övriga direkta kostnader i form av bl.a. driftskostnader, inhyrd personal m.m. På de direkta kostnaderna fördelas även lantbruksverksamhetens andel av gemensamma OH-kostnader så att de totala kostnaderna för verksamheten framgår. har länsstyrelsernas totala kostnader för jordbrukarstöden ökat från till . Fördelas kostnaderna per utbetalningsärende är ökningen ännu större, nämligen från till Antalet utbetalningsärenden har sjunkit . Totalkostnaden per utbetalningsärende varierar mellan för O län och för , och och framgår av nedanstående diagram. Sifferunderlaget redovisas i Dataunderlaget, Flik: Tot.kostn_utbet_Regr.analys. Diagram 9 Totala kostnader per utbetalningsärende fördelat på län efter storleksordning 2007 y = 8413,5x-0,2038 Regressionsanalys av kostnader i länsstyrelsernas hantering För att ytterligare analysera styrkan i sambandet mellan de totala kostnaderna och olika tänkbara kostnadsdrivande faktorer kan en linjär regressionsanalys användas. För att en regression ska kunna genomföras krävs att en beroende variabel identifieras som beror på en eller flera oberoende variabler. I analysen låter vi de totala kostnaderna som har redovisats av respektive länsstyrelse för jordbrukarstödshanteringen utgöra den beroende variabeln medan antal SAM-blanketter alternativt antal utbetalningsärenden utgör oberoende variabler. Regressionsanalysen hittar den kombination av en fast kostnad och en rörlig kostnad baserad på antalet SAM-blan- ketter alternativt utbetalningsärenden som på bästa sättet förklarar den totala kostnaden för länen. I samband med regressionsberäkningen redovisas också förklaringsgraden (R2) som beskriver hur väl antalet SAM-blanket- ter/utbetalningsärenden förklarar utvecklingen av länsstyrelsernas kostnader för jordbrukarstödshanteringen. De statistiska tester som gjorts i samband med de beräkningar som redovisas här har i flera fall utfallit mycket väl. Detta innebär att man med hög säkerhet kan påstå att de använda oberoende variablerna väl förklarar skillnaderna i kostnader. Den regression som utförs för att skatta verksamhetens omfattning är mer formellt given enligt formeln: TC = a + +e där: TC = totala kostnaden a = intercepten, dvs. β= lutningen eller marginalkostnaden per SAM-blankett Regressionen skattar parametrarna a, β och e . I de analyser som gjorts utgör de totala kostnaderna inklusive OH- kostnader för länsstyrelsernas hantering av jordbrukarstöden den beroende variabeln. Som oberoende variabler har dels antalet SAM- blanketter –2007, dels antal utbetalningsärenden – 2007 valts. Vid samtliga dessa beräkningar har en fast kostnad i storleksordningen drygt 2 till kunnat härledas. Detta belopp har även konstaterat vid sina analyser av administrationskostnaderna . Den fasta kostnaden avser resurser som respektive länsstyrelse bl.a. lägger ner för planering och ledning av verksamheten samt att vidmakthålla kunskaper om både stödregelverk och handläggningsrutiner inom . Marginalkostnaden för hanteringen av varje ytterligare SAM- blankett varierar mellan och . För utbetalningsärendena är variationen till . Detta ger en väldigt god samstämmighet, då varje SAM-blankett i genomsnitt omfattar 3,0 utbetalningsärenden. Säkerheten i resultatet förstärks av att förklaringsgraden för huvuddelen av beräkningarna överstiger . SOU 2009:7 Bilaga 3 Sammanställning över gjorda regressionsberäkningar Fast kostnad, tkr Den höga förklaringsgraden i beräkningarna uppnås när samtliga län ingår i analysen. Det går inte att med denna enkla regressionsanalys påvisa förekomsten av stordriftsfördelar utöver effekten av de fasta kostnaderna. 6.3Analys av handläggningskostnader för jordbrukarstöden För att skapa bättre jämförbarhet mellan länen och undvika de olikheter som fördelningen av de gemensamma kostnaderna kan medföra, görs i det följande jämförelser enbart mellan de direkta kostnaderna som är direkt hänförliga till hanteringen av jordbrukarstöden utan hänsyn till några gemensamma kostnader. Som framgår ovan har analysgruppen ansett att verksamheten vid länen bättre speglas av antalet utbetalningsärenden än antalet SAM-blan- ketter. De fortsatta analyserna kommer därför att avse de direkta kostnaderna fördelade på antalet utbetalningsärenden. Analyserna kommer att omfatta såväl de direkta kostnaderna för hela hanteringen av jordbrukarstöden (objektkod 601) som de största delposterna handläggning (objektkod 60110) och kontroll (objektkod 60112) av jordbrukarstöden. För att öka jämförbarhet mellan länsstyrelsernas kostnader och prestationer, har varje länsstyrelses andel av de direkta kostnaderna för samtliga län beräknats. På motsvarande sätt har respektive länsstyrelses andel av det totala antalet utbetalningsärenden för landet beräknats. Genom att ställa dessa andelar i förhållande till varandra framgår om kostnadsandel är högre eller lägre än dess andel av utbetalningsärendena. I nedanstående diagram redovisas beräkningarna för de sammanlagda hanteringskostnaderna enligt objektkod 601. Noll-linjen indikerar att länets kostnader står i proportion till antalet ärenden och motsvarar genomsnittskostnaden. Diagram 10 Länsstyrelsernas andelar av de sammanlagda kostnaderna för hantering (bl.a. handläggning och kontroller) av jordbrukarstöden (601) i förhållande till deras andelar av totala antalet utbetalningsärenden i landet, 2003–2007 AB C D E F G H I K M N O S T U W X Y Z AC BD -20,0 -40,0 Sifferunderlaget till diagrammet redovisas i Dataunderlaget, Flik: (601). Materialet antyder att de två största länen (M och O) samt övriga län med en stor andel av utbetalningsärendena (främst F och H) har relativt sett lägre kostnader för sin verksamhet. På motsvarande sätt som beskrivits ovan kan även andelen handläggningskostnader (60110) ställas i relation till andelen utbetalningar. Sifferunderlaget redovisas i Dataunderlaget, Flik: (60110). Diagram 11 Länsstyrelsernas andelar av de sammanlagda kostnaderna för handläggning av jordbrukarstöden (60110) i förhållande till deras andelar av totala antalet utbetalningsärenden i landet, 2003–2007 AB C D E F G H I K M N O S T U W X Y Z AC BD -20,0 -40,0 Av diagrammen 10 och 11 framgår att länens andel kostnader i förhållande till andelen utbetalningsärenden är betydligt högre för län som har litet antal utbetalningsärenden. Detta är ett förhållande som indikerar stordriftsfördelar i hanteringen av jordbrukarstöden. Trots att verksamheten bedrivs vid tre kontorsorter i O-län redovisar länet betydligt lägre direkta kostnader än andelen utbetalningsärenden. Det bör i detta sammanhang noteras att respektive kontorsort handlägger betydligt fler ansökningar än flertalet andra län. Dessutom är de gemensamma funktionerna i stor utsträckning centraliserade. I direktiven till utredningen pekas på de stora skillnaderna i kontrollkostnaderna mellan länen. Det är denna kostnadspost som har stigit kraftigast . Det är därför angeläget att göra en noggrann analys av utvecklingen och orsakerna härtill. Kontrollkostnaderna för åren 2003–2007 framgår av Dataunderlaget, Flik: (60112). På motsvarande sätt som när det gäller hanteringskostnaderna, har en kostnadsjämförelse gjorts mellan länens andelar av de sammanlagda kontrollkostnaderna och deras andelar av totala antalet genomförda kontroller. För respektive län beräknas länets andel av de totala kontrollkostnaderna för samtliga länsstyrelser liksom länets andel av samtliga SAM-kontroller. Genom att ställa dessa andelar i förhållande till varandra framgår om andel av kontrollkostnaderna är högre eller lägre än dess andel av antalet genomförda kontroller. Metoden ger relativt tydliga utslag, men måste också bedömas utifrån övriga faktorer som bl.a. omfattningen av de blockbundna miljöersättningarna, kulturmiljö- och betesmarksstöd, kontrollerade arealer, tillämpning av fjärranalys och avståndsfaktorn. Diagram 12 Länsstyrelsernas andelar av de sammanlagda kontrollkostnaderna (60112) i förhållande till deras andelar av totala antalet genomförda SAM-kontroller i landet, 2003–2007 AB C D E F G H I K M N O S T U W X Y Z AC BD -20,0 -40,0 -60,0 -80,0 Resultatet är inte lika entydigt beträffande kontrollkostnaderna som när det gäller handläggningskostnaderna. Relativt stora variationer föreligger mellan länen och mellan åren för samma län, vilket till viss del kan vara beroende av variation i kontrollfrekvensen, och tröghet i anpassningen av resurserna. Även tillämpning av fjärranalys för ett enstaka år kan klart sänka kostnaderna, då oftast betydligt fler kontroller genomförs så kontrollkostnaderna kan fördelas på fler kontroller. Det råder stor samstämmighet i gruppen om att omfattningen av miljöersättningskontroller (inte minst kulturmiljöstöden), fjärr- analys, arealen betesmarker, blockarealen och avstånden till kontrollföretagen har stor betydelse för tidsåtgången för kontrollverksamheten. Dessa faktorer har gruppen funnit anledning till att mer ingående analysera i avsnittet benämnt Multipel regressionsanalys. Det har också betydelse om blocken ligger samlade eller utspridda i geografin.