sou · GWB335 · 2009-01-01 00:00:00 — De analoga sändningarna ska läggas ned etappvis och ska ha upphört helt . De digitala sändarnäten ska byggas ut så att i princip alla i kan ta emot public service-företagens digitala sändningar från marksändare. Ytterligare minst ett digitalt sändarnät bör byggas ut till minst 98 procents befolkningstäckning. (Ku 2004: 04, dir. 2004:32) har till uppdrag att följa utbyggnaden av de digitala marksändningarna och lägga fram en plan för när de analoga sändningarna ska upphöra i olika områden. Därutöver ska Kommissionen planera och samordna information till allmänheten om övergången till digitala tv-sändningar i marknätet. lade fram sitt förslag till en första etapp av övergången vilket omfattade sändningsområdena /, och . Valet av sändningsområden gjordes i första hand i samarbete med . Syftet med den första etappen var inte att bedriva försöksverksamhet utan att inleda övergången i ett begränsat område för att kommissionen ska få tillfälle att skaffa sig erfarenheter, dels ur ett tekniskt, dels ur ett kommunikativt perspektiv. Både geografiska och demografiska variabler samt de olika kommunernas vilja att delta beaktades. beslutade regeringen att sändningsområdena 236 , och ska gå över till digitala tv-sändningar till . Det har ankommit på programbolagen att fastställa exakta datum för nedläggningen av de analoga sändningarna i respektive område. Programbolagen har, efter visst samråd med kommissionen, beslutat att de analoga sändningarna ska upphöra successivt i de olika sändningsområdena. stängs samtliga analoga kanaler på . I upphör de analoga sändningarna av TV4 och SVT2 och av SVT1 . I stängs de analoga sändningarna av SVT1 och SVT2 och av TV4 . , efter att de analoga sändningarna upphört, kommer en informationstext att visas i rutan på den analoga programplatsen. Av texten ska det framgå vad som hänt och tittaren ska hänvisas till text-tv och webb för ytterligare information. arbete med förberedelserna inför Etapp 1 har pågått och har bidragit till en ökad kunskapsbas för såväl kommissionens som andra intressenters insatser. De synpunkter som kommit kommissionen till del har framförallt gjort gällande att informationen inför Etapp 1 kommit för sent och/eller varit otillräcklig. Att kommissionens informationsinsatser fördröjts beror framförallt på att regeringsbeslutet om Etapp 1 fattades först . Kommissionen kan, inte minst utifrån given kritik, konstatera att det inför kommande etapper är av stor vikt att nödvändiga beslut fattas så att informationsinsatserna kan komma igång . Förutsättningar för den fortsatta övergången Mycket av den erfarenhet som byggts upp under arbetet med Etapp 1 är ur flera perspektiv unik. Etapp 1 avviker från kommande etapper genom att endast ett begränsat antal kommuner och invånare berörs. I den fortsatta övergången berörs däremot ett så stort antal att det inte är möjligt att ta hänsyn till kommunernas önskemål när det gäller etappindelningen. Inte heller kommer kommissionen att kunna bedriva samma aktiva och lokalt anpassade informationssamarbete med kommunerna som man gjort under Etapp 1. I stället är det kommissionens förhoppning att de kommuner som ingått i Etapp 1 ska kunna agera vidareinformatörer och kunskapsstöd för de kommuner som ingår i följande etapper av övergången. Det står således redan nu klart att det även i fortsättningen kommer att ställas krav på kommunernas egna insatser. Kommissionen tror också att mediebevakningen kommer att förändras . Inför Etapp 1 har kunskapsspridningen varit central för kommissionens medieinsatser. rönt nationellt intresse just på grund av att det rört sig om en första 237 etapp. Inför kommande etapper kan mediebevakningen förväntas bli allt mer lokal och få större tonvikt på konsumentfrågan. Enligt beslut ska, innan de analoga sändningarna upphör, de digitala marksändningarna från SVT och UR ha samma räckvidd som bolagens nuvarande analoga marksändningar (99,). har därför, i sitt arbete med utbyggnaden av det digitala marknätet, prioriterat de sändare som ingår i Etapp 1. har som mål att det digitala marknätet i Etapp 1, ska ha en täckning som motsvarar nuvarande täckning i det analoga marknätet. kommer även fortsättningsvis att prioritera utbyggnaden i de områden som står på tur för övergång till marksänd digital-tv. Detta för att de boende i respektive etapp, i så stor omfattning som möjligt, ska ha tillgång till digitala tv-sändningar i marknätet innan de analoga sändningarna upphör i området. Beslutet att de analoga marksändningarna ska upphöra har lett till att allmänheten blivit uppmärksam på begreppet digitalisering. Samtliga operatörer för marksändningar, kabelsändningar och satellitsändningar, har tagit in begreppet digital i sin marknadsföring. Konkurrensen om konsumenterna har hårdnat och erbjudandena har blivit fler från samtliga distributionsplattformar. Priserna på digital-boxar har också sjunkit ytterligare. Utvecklingen förväntas fortsätta i och med att flera större producenter, exempelvis , kommer att göra breda lanseringar . Dessa producenter har också, utifrån sin storskalighet, större möjligheter att konkurrera med priset. Lanseringarna omfattar bl.a. tv-apparater med inbyggda boxar. Än så länge förekommer inte enkla boxar (boxar utan kortplats som endast tar emot fri-tv) i någon större omfattning i handeln. Detta beror troligen i stor utsträckning på att detaljhandeln föredrar att sälja boxar som testats för den svenska marknaden av . De höga avgifterna för att testa en box hos begränsar dock det antal aktörer som kan genomföra en sådan. får de enkla boxarna allt större uppmärksamhet i massmedierna och efterfrågan kan därför förväntas sätta press på återförsäljare och distributörer att ändå ta in dessa i sitt utbud. För kommissionens arbete har massmediernas uppmärksammande av digital-tv-frågan inneburit fördelen att kommissionens insatser uppmärksammats i media. En effekt av uppmärksamheten har dock varit att all digitalisering förknippas med marknätets övergång och många konsumenter tror därför att de berörs av övergången fast de inte är direkt beroende av marknätet. Övriga plattformsoperatörer har också i ökad omfattning ifrågasatt kommissionen neutralitet och framfört önskemål om att få delta i informationsprocessen vid sidan av , SVT och TV4. Tidpunkten för planens överlämnande I sitt förslag till Etapp 1 framhöll kommissionen att ett förslag till plan för den fortsatta övergången skulle lämnas senast i samband med att Etapp 1 inleddes. Orsaken till att kommissionen redan nu lämnar sitt förslag till övergångsplan, är att kommissionen bedömer att ett tidigt lämnat förslag skapar goda förutsättningar för planering av övergången. Kommissionen stöds i detta ställningstagande av SVT, TV4 och samt de återförsäljarkedjor som kommissionen varit kontakt med. Samtliga har betonat vikten av ett snabbt besked om tidsplanen för den För att planeringen ska hålla och övergången vara avslutad 2008 är det viktigt att regeringen fattar nödvändiga beslut om hur övergången ska se ut och under vilka förutsättningar den ska vid utförandet av uppdraget ta hänsyn till konsumenternas önskemål och behov och ha nära kontakter med organisationer som påverkas av omställningen. Kommissionen har utarbetat förevarande förslag till övergångsplan i nära samarbete med , såväl när det gäller antalet etapper som utformningen av respektive etapp. Förslaget har också löpande stämts av med SVT och TV4. Därutöver har kommissionen, så långt möjligt, tagit hänsyn till de åsikter som kommit kommissionen till del från konsumenter, återförsäljare och producenter. Överväganden om antalet etapper i övergången Kommissionens förslag: Övergången fortgår kontinuerligt och nästa etapp förläggs för att tillåta totalt fem etapper. har övervägt hur många etapper den fortsatta övergången bör omfatta. Vid genomförandet är det, ur ett kommunikativt perspektiv, önskvärt att undvika sommar- och semestertider eftersom det då är svårare att nå ut med information om Det är även, ur ett konsumentperspektiv, önskvärt att undvika kalla vinterperioder eftersom det i samband med övergången kan finnas behov av att justera takantenner. sändarmasterna underlättas om övergången inte sker under de kallaste Med hänsyn härtill återstår således i stort sett och maximalt fyra perioder, för att genomföra hela övergång till digital marksänd tv. En möjlighet är att fortsätta övergången direkt efter Etapp 1 och då lägga En sådan lösning skulle innebära en övergång om totalt fem etapper (bilaga 1). Meningen vore att säkerställa att övergången blir en kontinuerlig process och att den första etappen inte lämnas som ett fristående projekt. Ett alternativ är att ett uppehåll görs och att övergången då endast omfattar fyra etapper (bilaga 2). Syftet vore, i detta fall, att ge tid för en samlad utvärdering av erfarenheterna från Etapp 1. Kommissionens ställningstagande har sin grund i överväganden om vilka effekter de olika alternativen skulle kunna få när det gäller konsumenternas intressen, de kommunikativa insatserna, det tekniska genomförandet av övergången, möjligheterna att utnyttja resurserna för hjälp och rådgivning samt behovet av utvärdering. som framförts av marknätets aktörer samt av återförsäljare har beaktats. information om övergången. Kommissionen kan upprätthålla en kontinuerlig kommunikationsprocess med landets hushåll. Dessutom optimeras tidsplaneringen för att övergången rent tekniskt ska kunna genomföras före och möjligheterna att utnyttja resurserna för hjälp och rådgivning är bättre. Det enda skäl som med någon styrka kan föras fram för att göra ett uppehåll , är att detta ger tid för en samlad utvärdering av Etapp1. Kommissionen anser dock att en sådan utvärdering, där konsumenternas intressen tas tillvara, istället kan göras fortlöpande. När det gäller de olika etappernas geografiska omfattning, anser kommissionen att antalet kommuner och hushåll bör fördelas så jämnt som möjligt över tiden och att etapperna bör delas upp i en vår- och en höstetapp , respektive 2007. Förslagsvis förläggs våretapperna till perioden till , och höstetapperna till perioden till . Övergången i storstadsområdena (, och ) bör förläggas till någon av de senare etapperna då kommissionen hunnit få erfarenhet av att hantera en 240 övergång för betydligt fler hushåll än som ingår i Etapp 1. Den exakta fördelningen av sändningsområden över etapperna framgår av bilaga 1. Kommissionens förslag stöds såväl av , SVT och TV4, som av de större återförsäljarkedjorna. Ur kommissionens perspektiv vore det önskvärt, inte minst med hänsyn tagen till kommissionens budget, om SVT:s, TV4:s och kommunikationsinsatser kunde få en mer fast form redan i ett tidigt skede, helst i form av en överenskommelse med regeringen. För att tidsplanen för övergången ska hålla bör regeringen fatta beslut om kommissionens förslag innan . Skulle beslutet fördröjas innebär detta att informationskampanjen inför Etapp 2 kan komma att försenas. Detta, i sin tur, försämrar förutsättningarna för att genomföra en etapp . förslag till övergångsplan, alternativ 1 Kommissionens förslag till övergångsplan Nedläggning av analoga tv-sändningar i fem etapper Hushåll (t) Hushåll (t) Hushåll (t) Bilaga till kommissionens förslag till övergångsplan 1(2) Hushåll (t) Hushåll (t) Hushåll (t) Fördelning över perioden antal hushåll Hushåll (t) Bilaga till kommissionens förslag till övergångsplan 2(2) förslag till övergångsplan, alternativ 2 Nedläggning av analoga tv-sändningar i fyra etapper Hushåll (t) Hushåll (t) Bilaga till kommissionens förslag till övergångsplan 1(2) Hushåll (t) Hushåll (t) Hushåll (t) Fördelning över perioden antal hushåll Hushåll (t) Bilaga till kommissionens förslag till övergångsplan 2(2) Sammanställning av regeringsbeslutets datum för övergångsplanen , , , Öst- , , , Väster- Regeringsbeslut om övergångsplan – karta Stormasts placering och berörda av det digitala marknätet – utbyggnad av MUX:ar Utbyggnaden av DTTV-näten i . Befolkningstäckning (fast boende) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 98+% 98+% 99, 98+% 98+% av det digitala marknätet – förteckning över sändarstationer Det digitala marksända tv-nätet i (läget ) sändarstationer (antal) ligger inom täckingsområdet 3) , , , , , , , , , , , , , , , Bengtfors, , , , , , , , , , , , , , , , , , , Ale, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Pers- torp, , , , , , , , , , , 1)Tidplanen för digital-tv-övergången: Etapp 1: , Etapp 2: , Etapp 3: , Etapp 4: Mars - , Etapp 5: 2)Uppgiften om antal mux:ar avser den utbyggnad som omfattas av digital-tv-övergångens etapper. 3)I vissa fall täcks delar av en kommun av flera större tv-sändare. I denna tabell har kommunerna knutits till den sändarstation som är den dominerande i respektive kommun. Det digitala marksända tv-nätet i (läget ) sändarstationer (antal) ligger inom täckingsområdet 3) , , , , , , , , Bjurlöv, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , 1)Tidplanen för digital-tv-övergången: Etapp 1: , Etapp 2: , Etapp 3: , Etapp 4: Mars - , Etapp 5: 2)Uppgiften om antal mux:ar avser den utbyggnad som omfattas av digital-tv-övergångens etapper. 3)I vissa fall täcks delar av en kommun av flera större tv-sändare. I denna tabell har kommunerna knutits till den sändarstation som är den dominerande i respektive kommun. Det digitala marksända tv-nätet i (läget ) sändarstationer (antal) ligger inom täckingsområdet 3) , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Sala, 11 , , , , , , , , , , , , , , , , 1)Tidplanen för digital-tv-övergången: Etapp 1: , Etapp 2: , Etapp 3: , Etapp 4: Mars - , Etapp 5: 2)Uppgiften om antal mux:ar avser den utbyggnad som omfattas av digital-tv-övergångens etapper. 3)I vissa fall täcks delar av en kommun av flera större tv-sändare. I denna tabell har kommunerna knutits till den sändarstation som är den dominerande i respektive kommun. Kommunens checklista och steg-för-steg-guide D I G I T A L - T V - K O M M I S S I O N E N Vad händer om kommunen inte agerar? Kommunala fastigheter – blir utan TV. - Om centralantenn används. Hushåll med enbart socialbidrag som inkomst kan bli utan TV. Ledning och personal står utan kunskap. - Klarar inte att svara på frågor från medborgare och media. Om något skulle gå fel i övergången vet kommunen inte var information finns eller vart man vänder sig. Allt tar mer tid och energi. Möjligen kostar mer. Ej förberedd kommun kan skapa kaos vid övergång. Negativ opinion skapas. D I G I T A L - T V - K O M M I S S I O N E N Om kommunen agerar ! Fastigheter och boende får TV som vanligt efter övergång - Fastigheter med centralantenn är åtgärdade, . Äldre berörs i minsta möjliga mån 254 Konsumenter får bra råd av konsumentvägledare Hushåll med socialbidrag klarar övergången Kommunen klarar av att besvara frågor - internt / externt Lugn och balanserad övergång D I G I T A L - T V - K O M M I S S I O N E N Steg-för-steg guide / checklista 1.Skapa arbetsgrupp – dela på ansvar och frågor 2.Förankrar internt och i ledningen – förståelse 3.Inventerar fastigheter - åtgärda om centralantenn Aktiverar egna informationskanaler - Internt / Externt D I G I T A L - T V - K O M M I S S I O N E N Workshopar för att utforska framtida användning av Digital tv 12 video-prototyper från workshopar om digital-tv Workshopar för att utforska framtida användning av Digital tv genomfördes två workshopar för att utforska framtida användning av Digital TV av MDI-gruppen, inom skolan för datavetenskap och kommunikation, CSC vid , , i . De genomfördes med en metodik som utvecklats för att ta tillvara erfarenheter och behov hos användare. Rapporteringen från workshoparna utgörs i första hand av de videofilmer som finns på den tillhörande dvd-skivan, 12 video- prototyper från workshopar om Digital-tv. Denna text beskriver bakgrund, metodik och andra aspekter som inte framgår av filmerna. Syftet är att denna rapportering kan användas som underlag såväl för fortsatta arbete som för insatser från andra intressenter. går över från analog till digital-tv. Med digital-tv får vi bättre bild, ljud och nya tjänster som till exempel elektronisk programguide och en mer utvecklad text-tv. Det finns en oro bland personer med funktionshinder att tillgängligheten till detta inte kommer att gälla alla. beslutade digital-tv-kommissionen att i samarbete med Handikappförbunden beställa denna workshopserie kring behov av tjänster och produkter. Deltagarna skulle vara olika intressenter kring Digital-tv-övergången och konsumenter med Syftet med workshoparna var att skapa nya meningsfulla idéer som är förankrade i och relevanta för deltagarnas vardag. Många av dessa idéer kan även vara relevanta för andra personer, dvs. att idéerna är generaliserbara och upplevs meningsfulla av många människor. Ett relaterat syfte är att de inbjudna intressenterna tar med sig kunskap och erfarenhet från workshoparna in i design och utveckling av tjänster och Syftet med denna workshopmetodik är att ta tillvara brukares konkreta erfarenheter i ett produktutvecklingsarbete. bygger på ett strukturerat format där både utvecklare (interaktionsdesigners, programmerare, industridesigners m.fl.) och brukare deltar. Denna workshopmetodik fungerar som ett utmärkt komplement till andra aktiviteter i en produktutvecklingsprocess/designprocess. I korthet innehåller metodiken några steg som underlättar för deltagarna att visa vilka förändringar och förbättringar de skulle uppskatta. Detta görs inte i första hand verbalt utan genom att gemensamt utforma och spela upp scenarier som är grundade i verkliga händelser. Grundläggande är att deltagarna är tänkta användare av den teknik eller de tjänster som workshopen behandlar. De idéer som skapas baseras på användarnas egna verkligheter och gestaltas i videoprototyper. I videoprototyperna filmar deltagarna små berättelser som de själva beskrivit och agerar i. Deltagarna gör korta, enkla, videofilmer som visar på ett tydligt sätt hur de skulle vilja använda idéerna i praktiken. Metoden är utvecklad av och Sinna vid CSC, KTH och använd i ett flertal olika projekt. Den finns utförligt beskriven bl.a. som rapporterna Verklighetsbaserade videoprototyper utgiven inom Och illustrerad på en stor QuickTime.video: Till workshoparna bjöds ett femtontal personer, i texten kallade brukare, som är tänkta användare av DTV. Dessutom bjöds ett tiotal intressenter att delta. Dessa representerade olika typer av tjänsteleverantörer, tillverkare av hård och mjukvara samt personer från försäljningsledet. Avsikten var att få med representanter från alla steg i processen från innehåll till tittaren. Deltagarförteckning finns som bilaga. Deltagarnas förberedelse innan workshopen Innan den första workshopen förberedde sig de tänkta brukarna i sina hem genom att fylla i en dagbok om deras TV-användning. Denna förberedelse var en av byggstenarna till den första workshopen. Den första workshopen genomfördes med 17 deltagare och tre personer från CSC, KTH. Deltagarna arbetade i tre grupper med ca sju personer i varje. Inför detta tillfälle var det svårigheter med att rekrytera brukare vilket gjorde att övervägande antalet deltagare tillhörde intressenter. Rapport från workshopar om digital-tv, CSC, KTH. Rapport från workshopar om digital-tv, CSC, KTH. bedrevs inklusive ett kortare avbrott för lunch som åts i samma lokal som workshopen. Workshopen blev i första hand ett utforskande av fältet. var diskussionerna livliga och det gjordes fem videoprototyper. Den talade textremsan som SVT tillhandahåller var föremål för mycket diskussion. Några problem var att övriga producenter av program inte tillhandahåller denna tjänst. Det upplevs även som ett problem att menyer i själva boxen inte är tillgängliga via ljud. Det är även tekniskt komplicerat att få talad textremsa att fungera. Ett förslag för att underlätta för blinda, synskadade och dyslektiker var att bygga in dessa tjänster direkt i boxen. Boxen kunde då läsa upp både text på filmer, menyer, programguide etc. Detta kräver att texten kommer till boxen som text och inte som det ofta är som bild. Den andra workshopen genomfördes den 29e med 22 deltagare och tre personer från KTH. två teckenspråkstolkar och en assistent. vid den första workshopen deltog även nu och av dem som tillkom var alla utom en brukare vilket innebar att vid detta tillfälle var brukarna i majoritet. Under denna workshop vidareutvecklades några av idéerna från den första workshopen och det skapades även flera nya. Sju videoprototyper skapades under denna andra workshop. Flera typer av resultat skapades under de båda workshoparna. Dels klargjordes en hel del synpunkter och problem under diskussionerna och dels skapades lösningar till en del av dessa som gestaltas i videoprototyperna. Slutligen skapades en hel del ny kunskap hos de olika deltagarna som följd av alla diskussioner och klargöranden. Det blev uppenbart att det fanns mycket som inte var känt av alla. Under de båda workshoparna gjordes tolv videoprototyper. Här är de beskrivna i en ordning från enskilda produkter över till större system. FJÄRRKONTROLLER OCH MANUALER: Problem med dagens fjärrkontroller identifieras, både deras komplexitet med många funktioner som man inte använder och att man ofta har flera stycken kontroller till många olika apparater. Förslaget till lösning bygger på en grund på vilken man sedan lägger till knappar med funktioner bara för det som man önskar själv. VALBAR TV, FJÄRRKONTROLL En fjärrkontroll som ger enkel åtkomst till olika funktioner som brukaren behöver t ex syntolkning, teckentolkning, hörseltolkning, m.m. hos tvn. Förslaget visar 1 tydlig manual som fokuserar på det som är mest relevant för användaren. Denna film visar brister i dagens upplästa textremsa både avseende timing och karaktär hos rösten. Dessutom problem med att få fram önskvärd kanal om man är synskadad. Filmen visar hur teckentolkningen fungerar på en tv med valbara kommunikationssätt. Tack vare syntolkningen kan man se på tvn även när den är utom synhåll eftersom man hör vad som visas via syntolkningen. Med en ljudtolk översätts ljudet till text och man behöver inte störa någon som sover i samma rum som man tittar på tv. Dessutom visas hur viktigt det kan vara att kunna växla mellan olika färg på text och bakgrund. TALSYNTES I BOXEN: DEN TALANDE BOXEN, TPG Filmen visar fördelar med en talande programguide (TPG). BOX MED UPPLÄSTA MENYER En digitalbox där alla menyalternativ kan läsas upp, dessutom en hel avdelning som behandlar olika anpassningar för olika funktionsnedsättningar. Rapport från workshopar om digital-tv, CSC, KTH. Rapport från workshopar om digital-tv, CSC, KTH. SYSTEM SOM GER FRIHET PERSONLIG MEDIATERMINAL, PMT Filmen visar en mobil enhet som spelar upp tv-ljudet på en mängd olika valbara sätt. Bl.a. kan man höra på talet utan bakgrundsljud och få utländska inslag direktöversatta. Genom att en speciell box ansluts till Internet kan en stor mängd olika tolk- och översättningstjänster bli tillgängliga via hörsel, syn eller känsel. DEPARTEMENTET FÖR FÖR ALLA Filmen hävdar att det behövs en samlande kraft för att tillgodose tillgängligheten i tv mediet. Diskussionerna under första workshopen kan möjligtvis sammanfattas som att: - Design-for-All aspekter är mycket viktiga att beakta av en mängd olika skäl. Främst för att produkter och tjänster som 262 utvecklas för att underlätta för personer med olika typer av funktionsnedsättningar oftast även underlättar livet för en betydligt större mängd människor. Design för alla innebär att man genom att designa produkter väl kan de användas av alla vilket gör att man undviker kostsamma särlösningar för några få användare. -Det finns i sig inga reella tekniska begränsningar för framtida utveckling utan -Det handlar mer om vem som ska få bestämma över utvecklingen.