sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — SOU 2009:50 Bilaga 2 Undervisningsväsendet, forsk- ningsinstitutioner m.m. Rektor och annan lärare än tim- lärare vid statsunderstödd svensk 1), 7) Rektor, studierektor och annan Teater-, dans- och musikinstitu- tioner AB , AB Regionteatern Blekinge- , AB Stadsteater, Stadsteater, Byteatern läns teater, , Folkteatern i ek.för., Gotlandsmusiken, symfoniorkester, konsert AB, GöteborgsOperan , , , läns musikstiftelse, , och dansteater (NMD), , , (), landsmusiken, Länsmusiken i , Länsteatern på , Länsteatern i , , , , Musik för län (Svenska ), Musik för län, Musik i , Musik i , Musik i , Musik i , Musik i Syd, Musik i (Kam- marorkester), Musik i Väst, Musik i , Norrbottensmusiken (Norr- bottens Kammarorkester), Norrbottensmusiken, NorrDans, , musik och teater, musik och teater (sinfonietta), Stiftelsen i Gävle- borg, Svenska rikskonserter, Stiftelsen , Stiftelsen i , Stiftelsen i , i Värm- land, SOU 2009:50 Bilaga 2 Musik och Teater, 4), 5) Arbetstagare vid fria teater-, 4), 6) Konstnärlig ledare (teaterchef) 5), 7) 1) Huvudmannen får besluta att vissa arbetstagare inte skall ha pen- sionsrätt enligt förordningen. Om detta beslutas, anses arbetstag- aren ha en anställning som inte avses i statliga tjänstepensions- bestämmelser. Ett sådant beslut skall sändas till . 2) Förordningen tillämpas på anställning hos en beslutat om tillämpning av överens- kommelsen mellan , , , och om de anställdas rättsställning vid nordiska insti- tutioner. När rättsställningsavtalet tillämpas på en institution skall de anställda även omfattas av föreskrifterna i tredje kapitlet PA 03. 4)Högst av konstnärlig anställning vid utländsk eller icke-statsunderstödd svensk teater-, dans- eller musikinstitution får tillgodoräknas arbetstagaren som pensionsgrundande tjänstetid mot engångspremie, om huvudmannen anser att anställningen är av särskild betydelse för sin verksamhet. 5)För chef för teater-, dans- eller musikinstitution (teaterchef) gäller följande. Rätt till avgångsförmån vid avgång före pensions- åldern kan beviljas teaterchef som av annan anledning än på egen begäran avgår från sin anställning före pensionsåldern. Huvudmannen beslutar om rätt till sådan förmån och betalar kostnaderna för den. Med avgångsförmån enligt första stycket avses inkomstgaranti eller avgångsvederlag. Inkomstgaranti beräknas, samordnas med andra inkomster, utbetalas, värdesäkras och omräknas till en ålderspension på samma sätt som en inkomstgaranti enligt förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställ- ning. Vid omräkningen beaktas även föreskrifterna i bilaga C. Avgångsvederlag beräknas, utbetalas och samordnas med andra inkomster enligt föreskrifterna i samma förordning. 6)beslutar om tillämpning av förordnin- gen på en fri teater-, musik- eller dansgrupp. Som villkor för detta gäller att statsbidrag till gruppens verksamhet betalas ut av . 7)Avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S) tillämpas. Förordning (2005:170). Pensionsåldrar för anställningar vid teater-, dans och musikinstitutioner Dirigent, musikinspicient, kapellmästare eller musiker än Balettchef, balettmästare, chef för , chef för , chef för , danspedagog, chef för stift- elsen Svenska rikskonserter, hov- kapellist, kapellmästare vid hov- kapellet, koreograf, koreolog, kormästare, musiker inom regi- onal musikverksamhet eller vid stiftelsen , regissör, teaterchef (dock inte SOU 2009:50 Bilaga 2 teaterchef vid fria teater-, dans- När pensionsåldern är lägre än infaller den vid utgången av den månad då föreskriven ålder uppnås. Pensionsgrundande tjänstetid och pensionsunderlag tillgodo- räknas arbetstagaren för högst efter pensionsåldern, dock längst till den ålder som gäller enligt PA 03. Pensionens storlek för tid före den månad då arbetstagaren fyl- ler bestäms med tillämpning av 20 § PA 03. Ålderspensionens storlek från den månad då arbetstagaren fyller bestäms med tillämpning av tabellerna i 18 och 19 §§ PA 03. För den som har pensionsålder skall tabellerna för pensions- ålder tillämpas. För den som har pensionsålder 60 eller skall tabellerna för pensionsålder tillämpas. För anställda med pensionsåldern är den förmånsbestämda ålderspensionen nedanstående procenttal av de olika delarna av pensionsunderlaget multiplicerat med tjänstetidsfaktorn. underlag 7,5–20 underlag 20–30 Bilaga 2 SOU 2009:50 För anställda med pensionsåldern är den förmånsbestämda ålderspensionen nedanstående procenttal av de olika delarna av pensionsunderlaget multiplicerat med tjänstetidsfaktorn. underlag7,5– Förordning (2003:856) Tjänsteålder för hel pension för anställning vid teater-, dans- och musikinstitutioner Den lägsta pensionsgrundande tjänstetid (tjänsteåldern) som behövs för hel förmånsbestämd pension är balettchef, balettmästare, chef för , chef för konsert AB, chef för , chef för stiftelsen , regissör, teaterchef. dockspelare, skådespelare. dansare, sångsolist. Anställningstid som korist, sångsolist och dansare får tillgodoräk- nas även i den mån den infallit . Denna förordning träder i kraft . De nya bestäm- melserna skall dock tillämpas . Genom förordningen upphävs förordningen (1991:1427) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. Den upphävda förordningen fortsätter dock att gälla för den som har en sådan anställning som avses i för- ordningen och har högst kvar till pensionsåldern. Föreskrifterna i den upphävda förordningen om förhöjning av pensionsbelopp på grund av att arbetstagaren kvar- står i sin anställning efter den tidpunkt då avgångsskyldighet före- låg gäller bara när arbetsgivaren har begärt att arbetstagaren skall kvarstå i anställningen. Förordning (2003:856). För arbetstagare, som omfattades av den upphävda förordningen (1987:1060) om tjänstepension för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning, gäller följande. Den som i sin anställning hade högst kvar till pensione- ringsperiodens nedre gräns eller pensionsåldern och fortsätter sådan anställning hos samma eller motsvarande huvudman, har rätt att avgå med ålderspension vid den tidigare pensioneringsperiodens nedre gräns eller pensionsåldern. För arbetstagare vid teater- eller musikinstitutioner som fått sin pensioneringsperiod, pensionsålder eller tjänsteålder ändrad och fortsätter i sådan anställning får de gamla bestämmelserna i dessa hänseenden tillämpas till och med . För arbetstagare som angavs i bilaga B, förteckning 2, till den upphävda förordningen och i särskilda beslut av regeringen om per- sonlig pensionsrätt gäller de tidigare föreskrifterna om pensione- ringsperioder och pensionsåldrar. Denna förordning träder i kraft . Bestäm- melserna i 1 och 2 a §§, bilaga A, bilaga B och punkt 2 första stycket i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i sin nya lydelse tillämpas dock . 2.För Grännaskolan, Humanistiska , , och gäller de äldre bestämmelserna till och med utgån- gen av . 3.Det särskilda villkoret 3 i bilaga A fortsätter att gälla för Kungl. i fråga om pensionsförmåner med begynnelsetidpunkt före ingången av . Denna förordning träder i kraft . Den tillämpas dock på Föreningen i . 1.Denna förordning träder i kraft . 2.För tillämpas den nya lydelsen av bilaga A . skall dock fortfarande ha kostnadsansvar enligt den tidigare lydelsen av sär- skilda bestämmelsen 3 i bilaga A för förmåner som intjänats dess- förinnan. får medge att fullgör detta ansvar med engångspremier enligt förordningen (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar. 3.För Franska skolan, Lundsbergs skola och Vackstanässkolan tillämpas den nya lydelsen av bilaga A . Utdrag ur rapport från Beräkningar till kapitel 9................................................................. Omvandling av fribrevet före till ett fribrev från 65 Beräkningar till kapitel 10............................................................... Kollektiv premie för pension före ............................... Kostnad för omställningsersättning och efterlön................ Beräkningar till kapitel 11............................................................... Premiebestämd pension för dem som har pensionsålder Premiebestämd pension för dem som har pensionsålder Förmånsbestämd pension från ersätts med Beräkningar till kapitel 13............................................................... Arbetsgivarnas kostnad för de föreslagna AIP- har utfört försäkringstekniska beräkningar åt utredningen. I det följande återges delar av rapporten från det arbetet. Beräkningar till kapitel 9 Omvandling av fribrevet före till ett fribrev från 65 år Rätten till pension före upphör. För dem som inte tillhör övergångsgruppen eller fortsättningsvis omfattas av PISA-för- ordningen nedsätts pensionen före till fribrev och omräknas försäkringstekniskt med SPV:s grunder till ett fribrev utgående livsvarigt . Omräkningen tar dels hänsyn till sanno- likheten att kvarstå i tjänst vid pensionsåldern, dels den faktiska åldern för pensionsavgång. För dansare och sångare skall dessutom värdet av omställningsersättningen och efterlönen avräknas. Sannolikheten att avgå före pensionsåldern, som medför att det inte längre finns någon rätt till pension före , har bestämts utifrån anställningsstatistik lämnad av SPV. Uppgifterna visar om en person har varit anställd en viss månad mellan och och då intjänat ålderspension. Ingen av dessa personer har ännu uppnått sin pensionsålder. För respektive pensionsålder har följande kunnat utläsas: Tot antal anställda 2008 10 01 Tot antal anställda 2003 01 01 Personer som var anställda 2003 och som kvarstod i anställningen antas vara permanent anställda och antas förbli så fram till sin pensionsålder. Av de som var anställda men inte har haft någon anställning antas alla vara permanent avgångna och kommer därmed inte tillbaka i en med samma villkor pensionsgrundande anställning. Av de som var anställda 2003 har ett antal slutat –2008. Dessa antas dock inte vara permanent avgångna då den långa anställningstiden indikerar att de senare kan återkomma och då har möjlighet att intjäna pensionen före . De ingår därför inte i den beräknade avgångssannolikheten. –2007 har en mängd anställningar och avgångar skett. Dessa har jag antagit vara tillfällig arbetskraft där flertalet ersatt sådana som var anställda 2003 men har slutat. Dessa har inte heller påverkat avgångssannolikheten. Jag är medveten om att avgångssannolikheterna står på en något bräcklig grund. Det hade givetvis varit bättre om man hade kunnat följa ett bestånds anställningsförhållande ända fram till pensions- avgången och då kunnat observera hur många som kvarstod i tjänst med pensionsrätt. Detta har dock inte varit möjligt vilket samman- hänger med att beståndsstatistik endast finns , vilket har samband med övergång till PA 03, vars övergångs- bestämmelser ger den första pensionärskullen . Mot den bakgrunden föreslår jag att används som avgångssannolikhet för samtliga pensionsåldrar och att den antas gälla för åldern , dock med undantag för dansare där åldern i stället används. Med stigande ålder antas avgångssannolikheten minska linjärt så att den är noll när återstår till pensionsåldern. Vid pensionsålder 41 och , där intjänandet påbörjas , ökar av- gångssannolikheten som åldern understiger 23 resp. . Uppgift om den faktiska åldern för pensionsuttag har lämnats av SPV och baseras på det pensionärsbestånd som ingår i försäkrings- rörelsen (SPV:s beteckning är område 10). Merparten av detta be- stånd har intjänat sin pension i pensionsplanen PA-91. Följande uppgift om den genomsnittliga åldern då pensionen har börjat utbetalas har lämnats av SPV: Omräkningen av fribrevet för pensionen före till ett fribrev från sker med de premiegrunder som tillämpas av SPV . Omräkningsfaktorer som dessa grunder ger skall dock reduceras dels med hänsyn till den verkliga åldern för pensionsuttag, dels den utjämnade avgångssannolikheten enligt vad som beskrivits ovan, samt för pensionsåldrarna även värdet av omställningsersättning och efterlön (OE). Värdet av OE har beräknats försäkringstekniskt och dividerats med värdet av oreducerad ålderspension före . Kvoten som man då får anger hur stor del av fribrev som avräknas och inte ligger till grund för omräkningen till fribrev från . Jag har gjort en beräkning av det genomsnittliga utfallet för respektive pensionsålder. Beståndet utgörs av avgiftsbetalande som var anställde och oavbrutet till och med 2008-10- 01, den sista av SPV redovisade anställningstidpunkten. Personerna får inte heller tillhöra övergångsgruppen, dvs. de som har eller mindre kvar till pensionsåldern. Beräkningen har utförts som om förslaget hade genomförts . Beräkningsresultatet, vad ett fribrev före i genomsnitt ger i pension från , anges här nedan i procent av pensionsunderlag . Skillnaden mellan pensionsåldrarna beror i huvudsak på att värdet av fribrevet före för pensionsålder är så mycket mer värt samt att värdet av OE jämfört med värdet av ålderspensionen före 65 är proportionellt så mycket större vid pensionsåldern . Det låga procenttalet för pensionsålder beror, utöver att värdet av pensionen före är lågt, på att den verkliga pensions- åldern har antagits vara , dvs. mer än en halvering av ursprungliga utbetalningstiden före . Omräkningen av fribrevet för ålderspensionen före till fribrev från utförs med nedanstående tabellvärden.1 Dessa är konstruerade utifrån SPV:s försäkringstekniska premiegrunder , sannolikheten att avgå före pensionsålder samt antagen 1 Tabellen återges inte här. Den finns som tabell 9.1 i betänkandet avsnitt 9.1. För pensionsålder 41 och har dessutom OE avräknats med ett schablonvärde som är av värdet för den lägre ersättningsnivån och av den högre. Här nedan illustreras det utfall som skulle ha blivit fallet om genomförandet hade skett . Då flera födelseårsgrupper innehåller ett fåtal personer, ibland bara en person, får man ingen naturlig utjämning av beloppen mellan födelseårsgrupperna. Jag har dock inte sett detta som nödvändigt eftersom syftet med illustra- tionen endast har varit att ge en ungefärlig uppfattning om utfallet. Det som visas är alltså den pension från och med som fribrevet för pensionen skulle ha givit om beräkningen hade skett . Beloppen är angivna i kronor per månad.2 2 Tabellvärdena har legat till grund för den sammanfattande tabellen 9.3 i betänkandets avsnitt 9.2.2. Bilaga 3 SOU 2009:50 Beräkningar till kapitel 10 Kollektiv premie för pension före 65 år Underlag för beräkningarna har varit de som var anställda 2007-01- 01–, dock med undantag för institutionschefer, anställningskategori B enligt SPV:s beteckning. ingår alla aktiva medan för åren 2012–2016 endast övergångs- gruppen ingår. Till övergångsgruppen förs den person som 2012 har högst kvar till pensionsåldern. För vart och ett av åren 2010–2016 har premien för ålders- pensionen före prognostiserats. Alla personer som ingår i beräkningen har antagits leva hela beräkningsperioden. Vidare har pensionsunderlaget antagits öka . Intjänat fribrev har indexuppräknats med antagen inflation, . 2010–11, pensionsålder enl. plan, 2012–16, Pensionsålder enl. plan, Premien anges i procent av pensionsunderlaget. Ökningen av premien 2012–2016 beror på att endast övergångsgruppen ingår. SPV:s beräkningsgrunder innehåller dels reduktion av premien , dels en omkostnadsbelastning om av premien. I följande tabeller redovisas för varje pensionsålder premien , individuellt respektive kollektivt beräknad. Totalt 2010–2011 Totalt 2012–2016 Koll.premie 2010–11 premie 2012–2016 Totalt 2010–2011 Totalt 2012–2016 Koll.premie 2010–11 Koll.premie 2012–16 Totalt 2010–2011 Totalt 2012–2016 Koll.premie 2010–11 Koll.premie 2012–16 Totalt 2010–2011 Totalt 2012–2016 Koll.premie 2010–11 Koll.premie 2012–16 SOU 2009:50 Bilaga 3 Totalt 2010–2011 Totalt 2012–2016 Koll.premie 2010–11 Koll.premie 2012–16 Kostnad för omställningsersättning och efterlön Dansare och sångare får rätt till omställningsersättning med nivån av pensionsunderlaget och under det femte året. För rätt till ersättning krävs för dansare att avgången sker tidigast från och med månaden då uppnås och för sångare månaden då 48 ålder uppnås. För dessa ersättningsnivåer gäller att tjänstetid skall ha uppnåtts. Skulle tjänstetiden uppgå till minst 8 men inte utgår omställningsersättning och . Efter utgången av de fem respektive tre och ett halvt ersättnings- åren utbetalas efterlön respektive av underlaget upp till 7,5 inkomstbasbelopp. Beräkningarna illustrerar kostnaderna för nuvarande bestånd av aktiva vid ett tänkt införande per . Dessa kostnader antas vara direkt överförbara på valfri införandetidpunkt. En per- son vars antagna anställningstid är kvalificerande för den högre ersättningsnivån antas avgå vid pensionsåldern 41 respektive . Om anställningstid saknas och möjlighet finns att kvalificera sig antingen för att uppnå 8 eller kvalifikationstid antas per- sonen kvarstå i anställningen till dess att nivån har uppnåtts. Avgången antas då ske födelsemånaden året då rätten till den eftersträvade nivån har uppnåtts. Kvalifikationstiden har bestämts utifrån SPV:s uppgift om möjlig tjänstetid fram till pensionsåldern minskad med antalet förflutna månader som premie har betalats men inte avsett tid som dansare respektive sångare. Beräkningarna baseras på antagandet att pensionsunderlaget ökar . Utbetalningarna värdesäkras med en årlig Då rätten till ersättning är villkorad av att en person är anställd vid ersättningstidens början har avgångssanno- likheten, redovisad tidigare, använts. Kostnaden redovisas som utbetald ersättning till dess att sista personen i beståndet har uppnått . Ingen avgång på grund av dödsfall har antagits. Inte heller har några personer antagits tillkomma i beståndet. Ersättningarna når sitt maximum i intervallet 17–efter in- förandet och detta läge antas representera systemets kostnader när det är fullt utbyggt dvs. när antalet nya försäkringsfall ersätter de vars ersättning har upphört. Den här beräknings- metoden förutsätter att nuvarande beståndssammansättning och antal även kommer att vara gällande. Den maximala årskostnaden efter införandet uppgår till . Motsvarande belopp, vid antagen inflation om , uttryckt i penningvärdet 2012 är och 2008 . Den totala kostnaden sett över hela ersättningsperioden fram till efter införandet, då den siste ersättningsberättigade har uppnått , uppgår till 1 . penningvärde motsvarar detta belopp 1 . I följande tabell redovisas den årliga kostnaden (ej nuvärdesberäknad) för varje ersättningsnivå samt uppdelad på de båda kategorierna, de som har möjlighet att uppnå 16 respektive kvalifikationstid. utgår till 65 år utgår till 65 år Beräkningar till kapitel 11 Premiebestämd pension för dem som har pensionsålder eller högre Beräkna pensionsutfall vid införande av premiebestämd ålders- pension med premiesatsen är på lönedel upp till 7,5 inkomst- basbelopp och på lönedel däröver. Premien betalas till . Jämförelse skall göras med utfallet enligt nuvarande pensionsplan där ålderspensionen dels utgörs av premiebestämd pension med premiesatsen av hela den pensionsgrundande lönen, dels av förmånsbestämd pension om av den del av pensions- underlaget som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp. Denna beräkning gäller dock inte för dansare och sångare som har pensionsålder 41 respektive . Antaganden och underlag för beräkningarna Beräkningarna kräver ingen beståndsstatistik utan kan utföras på rent teoretisk basis. Underlaget består av antaganden om löne- utveckling och avkastning, förändring av inkomstbasbelopp och inflation samt försäkringstekniska antaganden om bland dödlighet (återstående livslängd). Vissa antaganden har varit fasta medan andra har varierats. Fasta antagandena har varit: Inflationen har antagits till . Antagandet används vid värdering av intjänad pensionsrätt enligt nuvarande plan. Detta fri- brev värdesäkras och ingår som en kom-ponent i beräkningarna. Antagandet är också ett referensvärde till antagandet om inkomst- basbeloppets årliga ökning samt antagandet om avkastning. Tillämpat dödlighetsantagande överensstämmer med det som används i den statliga försäkringsrörelsen (SPV:s grunder). Död- lighetsantagandet baseras på anvisning i de så kallade tryggandegrunderna. Antaganden om garanterad ränta, av- kastningsskatt och kostnader redovisas nedan tillsammans med redogörelsen om antagen avkastning. Inkomstbasbeloppet har antagits öka , dvs. en procentenhet högre än antagen inflation. Variabla antaganden har varit löneutveckling och avkastning. När löneutvecklingen har antagits vara har den satts till 3 respektive . Det lägre procenttalet överensstämmer med inkomstbasbeloppets antagna utveckling. Avkastningen har som standardvärde antagits till efter avdrag för skatt och kostnader. För att illustrera avkastningens betydelse i den premiebestämda lösningen har även avkastningen använts. Jag har valt att utgå från en nettoavkastning i stället för en bruttoavkastning av det skälet att omkostnadsavdraget skiljer sig väldigt mycket mellan olika försäkringsgivare. För- valtningskostnaderna för de stora tjänstepensionsbolagen och var enligt de senaste årsredovisningarna av förvaltat kapital medan övriga större försäkringsgivares kostnader låg i intervallet 0,5–0,. Avdraget för avkastningsskatt har antagits till varför den antagna bruttoavkastningen vid beräkningarna ligger i intervallet 5,0–5,beroende på valet av försäkringsgivare. Dessutom antas av premien få till- godoräknas. försvinner i omkostnadsavdrag. Var och en av antagandena ovan bestämmer utfallet av ålders- pensionen, några mer och andra mindre. Det är inte möjligt att helt separera varje komponent men det går trots allt att på ett någor- lunda nöjaktigt sätt belysa effekterna av komponenterna löne- utveckling, avkastning och karriär var för sig. Beräkningarnas syfte är att jämföra utfallet i den föreslagna premiebestämda pensionsplanen med utfallet i nuvarande pensions- plan. Vid denna jämförelse måste man beakta att den förmåns- bestämda pensionsplanen innehåller ett löfte om värdesäkring av den utgående pensionen. Värdesäkringen följer prisbasbeloppets utveckling och har i dessa beräkningar antagits motsvara det gjorda inflationsantagandet. Vid beräkning av utfallet för den premie- bestämda pensionen är underlaget det pensionskapital som upp- arbetats vid pensionsåldern. Kapitalet skall dels ge en garanterad pension, dels en årlig uppräkning likvärdig med den värdesäkring som ges i den förmånsbestämda pensions- planen. Beräkningstekniskt åstadkommer man detta genom att divi- dera pensionskapitalet med en kapitaliseringsfaktor baserad på en I det valda huvudalternativet är denna realränta (4,2–2,0). Illustrationerna baseras på antagandet att löneutveckling är kon- stant över hela anställningstiden fram till pensionsåldern . Jämförelse görs mellan olika konstanta löneökningar. Den icke konstanta löneökningen illustreras under . Utfall i % av slutlönen i nuv. Samtliga illustrationer visar på skillnaden mellan pensionsutfallet vid en löneökning, som är densamma som inkomstbas- beloppets ökning samt en löneökning som är högre. Utfallet anges i procent av den pensionsgrundande lönen vilket med- för att utfallet för den premiebestämda pensionen kan bli lägre vid en högre löneökningstakt trots att pensionen i kronor räknat givet- vis blir högre. Fall 1: Ingångslönen understiger gränsen 7,5 inkomstbas- belopp, vilket är brytpunkten då såväl den premiebestämda som den förmånsbestämda pensionsplanen ger en högre pension. Exemplet vill illustrera skillnaden mellan utfallet i respektive pensionsplan när den pensionsgrundande slut- lönen passerar 7,5 inkomstbasbelopp.När löneökningen följer inkomstbasbeloppets ökning sker ingen passage av basbeloppsgränsen 7,5 vilket medför att nuvarande pen- sionsplan inte ger någon förmånsbestämd pension. Att den nya pensionsplanen ger en högre pension än den nuvarande planen är självklart eftersom premiesatsen är högre i den nya, respektive .