sou · GXB333 · 2009-04-09 00:00:00 — utländska bolag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte. 23 § Paragrafen är ny. I första stycket definieras begreppet bolag. Med bolag avses vid tillämpningen av detta kapitel svenskt aktiebolag och utländskt bolag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte. Författningskommentarer SOU 2009:33 2 kap. 4 § framgår att europabolag och försäkringsaktiebolag räknas som aktiebolag. Definitionen av utländskt bolag finns i 2 kap. 5 a §. Av andra stycket framgår att privatbostadsföretag och investmentföretag inte räknas som bolag. Förvärv av aktier i sådana bolag ger alltså inte rätt till skattereduktion. Bestämmelserna motiveras i avsnitt 6.7. 24 § I paragrafen, som är ny, anges vad som avses med företag. avses vid tillämpningen av detta kapitel svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank, svenskt ömsesidigt försäkringsföretag, svensk stiftelse och svensk ideell förening, och utländsk juridisk person. Vad som menas med utländsk juridisk person framgår av 6 kap. 8 §. Bestämmelsen tas upp i avsnitt 6.3.2. 25 § I paragrafen, som är ny, förklaras vad som vid tillämpningen av detta kapitel avses med företag i intressegemenskap. Bestämmelsen är utformad med 25 a kap. 2 § som förebild. Av första punkten framgår att med företag i intressegemenskap avses ett företag som ett annat företag, direkt eller indirekt, har ett väsentligt inflytande i. Det väsentliga inflytandet kan följa av ägarandelens storlek eller av andra omständigheter. Av andra punkten framgår att med företag i intressegemenskap kan också avses företag som står under i huvudsak gemensam ledning. Även mor- och dotterföretag omfattas eftersom dessa måste anses stå under gemensam ledning. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.3.2. 26 § Paragrafen är ny. I första stycket anges att villkor för skattereduktion för förvärv av aktier finns i andra och tredje styckena samt i 27–29 §§. Andra stycket innehåller tre alternativa krav som rör förvärvet av aktierna. Att aktierna ska ha betalats i kontanter framgår av 20 § första stycket. Enligt första punkten ska aktierna ha tecknats vid bildandet av bolaget. Detta innebär således att det är den som har tecknat och betalat aktier som getts ut vid bolagsbildandet som kan få skattereduktion. SOU 2009:33 Författningskommentarer Av andra punkten framgår att skattereduktion även kan ges fysiska personer som mot full betalning i pengar har förvärvat aktier från en juridisk person. Detta gäller dock bara när aktierna avser ett bolag som inte har bedrivit verksamhet av något slag, dvs. ett så kallat lagerbolag. Enligt tredje punkten ska aktierna ha tecknats vid en nyemission. Även här är det alltså den som har tecknat och betalat aktierna som kan få skattereduktion. I tredje stycket regleras situationen att samma aktie har förvärvats först vid bildandet (andra stycket 1) och därefter från en juridisk person (lagerbolagsfallet, andra stycket 2) och rätt till skattereduktion skulle kunna föreligga för båda förvärven. Den situation som avses är att en fysisk person låter bilda ett bolag och betala in aktiekapitalet och sedan överlåter bolaget, som inte börjat bedriva rörelse, till en juridisk person som i sin tur överlåter bolaget (alltjämt ett lagerbolag) till den som avser att bedriva rörelse genom bolaget. I detta fall är det bara den som har förvärvat aktien från en juridisk person (andra stycket 2) som har rätt till skattereduktion. Att den som har förvärvat aktier i ett lagerbolag inte kan få skattereduktion för ett högre belopp än vad som har betalats i pengar av lagerbolagsbildaren vid bildandet av bolaget, dvs. tillskjutits bolaget, framgår av 30 § andra stycket. Bestämmelserna förklaras i avsnitt 6.6. 27 § Paragrafen är ny. Den innehåller krav som rör det bolag i vilket aktier förvärvats. Enligt första stycket får det bolag i vilket aktier förvärvats varken vara eller ha varit marknadsnoterat från betalningen till året efter det beskattningsår för vilket skattereduktion begärs. som skattereduktion ska begäras framgår av 21 §. Definitionen av marknadsnotering finns i 48 kap. 5 §. Bestämmelsen kan illustreras av följande exempel. En fysisk person tecknar aktier i samband med bildandet av ett bolag . har bolaget inte börjat bedriva rörelse. Rätt till skattereduktion föreligger därför inte för . bedriver bolaget rörelse. Under förutsättning att bolaget inte har varit marknadsnoterat mellan och , kan den enskilde få skattereduktion för . Författningskommentarer SOU 2009:33 Av andra stycket framgår att ett bolag är att anse som marknadsnoterat om någon aktie i bolaget är marknadsnoterad. Bestämmelsen är utformad med bl.a. 42 kap. 15 a § som förebild. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 6.8.2. 28 § Paragrafen, som är ny, innehåller krav som rör den som begär skattereduktion eller som har fått sådan. Kraven gäller även närstående. Liknande krav finns även i 29 §. Av första stycket framgår bl.a. att kraven gäller som omfattar både före och efter betalningen. Perioden utgörs av tiden före det år då slutbetalning ägde rum (betalningsåret) till och med tredje året efter betalningsåret. Enligt första punkten får inte den som har förvärvat aktier eller närstående till denne ta emot utbetalning eller annan ersättning vid minskning av aktiekapital eller reservfond från bolaget eller från företag som ingår i intressegemenskap med bolaget. Minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägare kan ske antingen genom att minskningsbeloppet först sätts av till en s.k. fri fond (fritt eget kapital) och därefter betalas ut till aktieägarna, eller genom att minskningsbeloppet direkt återbetalas. Båda fallen omfattas. Någon betydelse har det inte heller om minskningen skett med eller utan indragning av aktier. Vederlag i annat än pengar omfattas också genom att uttrycket annan ersättning används. Om minskningen har skett i strid mot aktiebolagsrättsliga regler kan överföringen falla in under andra punkten. Minskning av aktiekapitalet eller reservfonden för förlusttäckning leder dock inte till att spärregeln aktualiseras. Någon utbetalning eller annan ersättning erhåller inte aktieägarna i det fallet. Av andra punkten framgår att den som har förvärvat aktier eller närstående till denne inte får i strid mot aktiebolagslagen (2005:551 ABL), ta emot värdeöverföringar, penninglån eller säkerhet för penninglån från bolaget eller från företag som ingår i intressegemenskap med bolaget. Av 17 kap. 1 § ABL framgår att med värdeöverföring avses vinstutdelning, förvärv av egna aktier, minskning av aktiekapital eller reservfonden för återbetalning till aktieägarna, och annan affärshändelse som medför att bolagets förmögenhet minskar och som inte har rent affärsmässig karaktär för bolaget. Rätten till skattereduktion går således helt förlorad om 288 SOU 2009:33 Författningskommentarer den som har fått skattereduktion eller närstående till denne erhåller värdeöverföringar i strid mot bolagsrättsliga regler. Detsamma gäller vid mottagande av penninglån från bolaget eller från företag som ingår i intressegemenskap med bolaget. Även säkerhet för penninglån omfattas. Motsvarande förfaranden som avser utländska juridiska personer träffas av bestämmelsen, se 2 kap. 2 §. Enligt andra stycket ska rätten till skattereduktion inte gå förlorad om det finns särskilda skäl. I tredje stycket klargörs att förbudet i första stycket 2 tillämpas också för motsvarande förfaranden som avser ett utländskt bolag eller ett företag i intressegemenskap med det, även om förfarandena skulle vara tillåtna enligt lagstiftningen i den stat där bolaget eller företaget som ingår i intressegemenskap med bolaget hör hemma. Detta innebär att om värdeöverföringen, penninglånet eller ställandet av säkerhet från det utländska företaget hade varit i strid mot bestämmelserna i aktiebolagslagen om åtgärden hade vidtagits av ett svenskt aktiebolag, så omfattas förfarandet av förbudet. Motivering till bestämmelserna och exempel på situationer när särskilda skäl kan föreligga finns i avsnitten 6.11.1 och 6.11.2. 29 § Paragrafen är ny. Den innehåller krav som rör den som begär skattereduktion eller som har fått sådan. Kraven omfattar även närstående. Av första stycket framgår bl.a. att de krav som anges i paragrafen gäller av efter betalningsåret. Enligt första punkten får den som har förvärvat aktier eller närstående till denne inte erhålla ersättning för aktierna från företag som ingår i intressegemenskap med bolaget. Med ersättning avses förutom betalning vid överlåtelser inlösenförfaranden, t.ex. fusionsvederlag. Enligt andra punkten är det inte heller tillåtet att erhålla utskiftade tillgångar vid frivillig likvidation från bolaget eller från ett företag som ingår i intressegemenskap med bolaget. Motsvarande utländska förfaranden omfattas också av reglerna. I andra stycket anges att om det finns särskilda skäl tillämpas inte första stycket. Motivering till bestämmelserna och exempel på situationer när särskilda skäl kan föreligga finns i avsnitten 6.11.3 och 6.11.4. Författningskommentarer SOU 2009:33 30 § I paragrafen, som är ny, anges vad som utgör underlag för skattereduktionen. Av första stycket framgår att underlaget utgörs av betalningar för aktier under beskattningsåret. Om det är så att det bolag i vilket aktier förvärvades inte har börjat bedriva rörelse året efter betalningsåret får skattereduktion begäras för beskattningsåret efter betalningsåret. Detta innebär att underlaget för skattereduktion för ett visst beskattningsår kommer att utgöras av betalningar som ägt rum under det närmast föregående beskattningsåret. I andra stycket anges att vid beräkningen av underlaget får tas med betalningar om sammanlagt lägst och högst . Betalningar för aktier i flera olika bolag kan läggas ihop. Vidare finns det i andra stycket en begränsningsregel som aktualiseras när det är fråga om betalningar för aktier som förvärvats från en juridisk person och som avser ett bolag som inte har bedrivit verksamhet av något slag, dvs. ett så kallat lagerbolag. Regeln innebär att vid förvärv av aktier i lagerbolag får det i underlaget räknas in högst ett belopp som motsvarar vad som har betalats i pengar för aktierna vid bildandet av bolaget, dvs. vad som i pengar tillskjutits bolaget. En lagerbolagsbildare (fysisk eller juridisk person) tecknar aktier i ett bolag i samband med dess bildande. betalas in till bolaget. Därefter förvärvar en fysisk person, direkt eller indirekt, samtliga aktier i bolaget. För aktierna betalar den fysiska personen . Endast utgör underlag. I tredje stycket föreskrivs att underlaget ska minskas med underlag enligt tidigare beslut om skattereduktion som avser förvärv av aktier i företag som ägs av bolaget eller förvärv av aktier i bolag som genom fusion upptagits i bolaget. Minskningen görs med utgångspunkt i det belopp som får räknas in i underlaget enligt andra stycket. Motivering till bestämmelserna och exempel på tillämpningen av bestämmelserna finns i avsnitt 6.13. SOU 2009:33 Författningskommentarer 31 § I paragrafen, som är ny, anges skattereduktionens storlek. Beloppsbegränsningen för skattereduktion framgår av bestämmelsen om underlaget (30 §) och inte av denna paragraf. Skattereduktionen uppgår till av underlaget. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.14. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Av första punkten framgår att de nya bestämmelserna träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Enligt andra punkten ska det vid tillämpningen av 67 kap. 28 § inte tas hänsyn till utbetalning eller annan överföring som har tagits emot före . Motivering till bestämmelserna finns i avsnitt 6.18. Författningskommentarer SOU 2009:33 10.2 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 11 kap. 9 § Ändringen i andra stycket 3 är en följd av förslaget om skattereduktion för förvärv av aktier. SOU 2009:33 Författningskommentarer 10.3 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 4 kap. 17 § Ändringen innebär att en sjunde punkt läggs till i paragrafen. Ändringen gör det möjligt att med stöd av lämnad uppgift enligt den föreslagna uppgiftsskyldigheten i 3 kap. 27 § andra stycket lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter fatta ett beslut om eftertaxering av den som har fått skattereduktion för förvärv av aktier. Eftertaxering kan även ske om uppgift inte har lämnats men skulle ha lämnats. Den normala tidsfristen för eftertaxering gäller även i detta fall. Det innebär att beslut om eftertaxering ska meddelas före utgången av femte året efter taxeringsåret, se 4 kap. 19 §. Författningskommentarer SOU 2009:33 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter 2 kap. 2 § Den nya åttonde punkten innebär att fysiska personer är deklarationsskyldiga om de ska lämna uppgift enligt andra stycket i 3 kap. 27 §. 4 § Den nya femte punkten innebär att dödsbon ska lämna självdeklaration om de ska lämna uppgift enligt andra stycket i 3 kap. 27 §. 3 kap. 27 § Paragrafen är ny. I första stycket föreskrivs att den som begär skattereduktion för förvärv av aktier enligt 67 kap. 20–31 §§ inkomstskattelagen (1999:1229, IL) ska lämna uppgift om underlaget för skattereduktionen och de övriga uppgifter som behöver för att fatta ett riktigt beslut. Det kan t.ex. vara identifikationsuppgifter om bolaget eller uppgifter om att den som begär skattereduktion har fått skattereduktion för förvärv av aktier i ett bolag som ägs av bolaget. Det kan t.ex. också vara uppgifter om att den som begär skattereduktion eller närstående till denne före det år då aktierna betalades har erhållit utbetalning vid minskning av aktiekapitalet i bolaget. I andra stycket sägs att den som har fått skattereduktion för förvärv av aktier ska lämna uppgift om en sådan omständighet som avses i 67 kap. 28 eller 29 § IL har inträffat. Om villkoren för skattereduktion är uppfyllda inträder således uppgiftsskyldighet . Det kan t.ex. vara fråga om att den som har fått skattereduktion eller närstående till denne efter betalningsåret har erhållit ersättning för aktierna från företag som ingår i intressegemenskap med bolaget, exempelvis fusionsvederlag. I tredje stycket klargörs att uppgift ska lämnas i självdeklarationen vid taxeringen för det beskattningsår då sådan omständighet inträffat som utlöser uppgiftsskyldighet enligt andra stycket. Eftertaxering kan ske enligt förslaget med stöd av 4 kap. 17 § första stycket 7 taxeringslagen (1990:324) då en ändring i ett 294 SOU 2009:33 Författningskommentarer taxeringsbeslut föranleds av en uppgift som har lämnats eller skulle ha lämnats enligt den nu aktuella bestämmelsen. Bestämmelserna motiveras i avsnitt 6.16. Författningskommentarer SOU 2009:33 10.5 Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 28 § Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om vilka personer som efter ansökan kan få rätt till återbetalning. Den motsvarar 67 kap. 2 § tredje stycket inkomstskattelagen (1999:1229, IL) och 67 kap. 20 § IL. Av första stycket framgår att återbetalning efter ansökan kan medges fysiska personer som mot betalning i pengar har förvärvat aktier i vissa bolag och som inte helt eller bara delvis kan räkna av skattereduktion enligt inkomstskattelagen mot och statlig inkomstskatt, statlig fastighetsskatt samt fastighetsavgift. Kommentaren till 67 kap. 2 § tredje stycket IL och 67 kap. 20 § första stycket IL. Av andra stycket framgår att dödsbon kan få rätt till återbetalning för aktieförvärv som har skett före dödsfallet. En förutsättning för rätt till återbetalning är att full betalning för aktierna erlagts före dödsfallet. I tredje stycket anges att en förutsättning för rätt till återbetalning är att aktieförvärvet avser ett bolag som antingen bedriver rörelse året efter utdelningstillfället eller har bedrivit rörelse mellan betalningen och året efter utdelningstillfället men som har försatts i konkurs eller gått i tvångslikvidation senast nämnt datum. Se kommentaren till 67 kap. 20 § första stycket IL. 29 § Paragrafen, som är ny, hänvisar till de definitioner som anges i 67 kap. 22–25 §§ IL. Se kommentarerna till nämnda lagrum. 30 § Paragrafen är ny. I första stycket anges att villkor för rätt till återbetalning finns i 67 kap. 26 § andra stycket IL, i första-tredje punkterna samt i 31 och 32 §§. Att en förutsättning för rätt till återbetalning är att aktierna har betalats i pengar framgår av 28 § första stycket. I 67 kap. 26 § andra stycket IL finns det tre alternativa krav som rör förvärvet av aktierna. Dessa krav innebär att aktierna ska ha tecknats vid bildandet av bolaget eller vid nyemission. Aktierna kan även ha 296 SOU 2009:33 Författningskommentarer förvärvats från en juridisk person. För att rätt till återbetalning ska finnas i det fallet krävs att aktierna avser ett bolag som inte har bedrivit verksamhet av något slag, dvs. ett så kallat lagerbolag. Se kommentaren till 67 kap. 26 § andra stycket IL. Av första punkten framgår att huvudregeln är att aktierna ska ha betalats under samma kalenderår som utdelningstillfället ägt rum. Betalning kan således ha skett såväl före som efter utdelningstillfället, så länge det är fråga om samma kalenderår. Vidare framgår att i undantagsfall kan rätt till återbetalning finnas för aktier som har betalats året före det år då utdelningstillfället ägde rum, förutsatt att det bolag i vilket aktier förvärvats inte har börjat bedriva rörelse året efter betalningsåret. Detta innebär att betalning för aktierna kan ha skett kalenderåret, t.ex. 2010, och utdelningstillfället så sent som . Det bolag som aktierna förvärvats i behöver under nämnda förutsättningar inte ha börjat bedriva rörelse förrän för att återbetalning av kupongskatt ska medges av den skatt som tas ut på utdelning lämnad . Innebörden av reglerna kan även uttryckas som att nedsättning sker av skatt som belöper på en inkomst som den skattskyldige uppburit, eller som varit tillgänglig för den skattskyldige, under betalningsåret eller i undantagsfallet året efter betalningsåret. I punkten anges, till skillnad mot i dess motsvarighet 67 kap. 21 § IL, ett uttryckligt krav på att den skatt som kan reduceras på grund av aktieförvärvet ska grunda sig på en inkomst under som aktierna betalades eller – om bolaget inte har börjat bedriva rörelse året efter betalningsåret – efter betalningsåret. Detta krav är motiverat av att begreppet beskattningsår eller något motsvarande saknas i kupongskattelagen. Aktierna anses ha betalats först när full likvid för dem erlagts. Se kommentaren till 67 kap. 21 § IL. Andra punkten motsvarar 67 kap. 26 § tredje stycket IL. Den situation som avses är att en fysisk person låter bilda ett så kallat lagerbolag och betala in aktiekapitalet och sedan överlåter bolaget, som inte börjat bedriva rörelse, till en juridisk person som i sin tur överlåter bolaget (alltjämt ett lagerbolag) till en annan fysisk person, varefter bolaget börjar bedriva rörelse. I detta fall är det bara den som har förvärvat aktien från en juridisk person som har rätt till skattereduktion. Se kommentaren till 67 kap. 26 § tredje stycket IL. Författningskommentarer SOU 2009:33 Tredje punkten, som motsvarar 67 kap. 27 § första stycket IL, anger kravet på att bolaget inte får vara marknadsnoterat. Vad begreppet marknadsnotering innebär framgår av 48 kap. 5 § IL. Se kommentaren till 67 kap. 27 § första stycket IL. När utdelningstillfället ska ha inträffat framgår av första punkten. Andra stycket är likalydande med 67 kap. 27 § andra stycket IL. Se kommentaren till nämnt lagrum. 31 § Paragrafen är ny. Den innehåller krav som rör den som ansöker om återbetalning eller som har fått sådan. Kraven gäller även närstående. Liknande krav finns även i 32 §. Paragrafen motsvarar 67 kap. 28 § IL. Första stycket innebär att den som har förvärvat aktier eller närstående till denne före det år då slutbetalning ägde rum (betalningsåret) till och med tredje året efter betalningsåret inte får ta emot utbetalning eller annan ersättning vid minskning av aktiekapital eller reservfond från bolaget eller från företag som ingår i intressegemenskap med bolaget. Förbud finns också mot att i strid mot aktiebolagslagen (2005:551) ta emot värdeöverföringar, penninglån eller säkerhet för penninglån från bolaget eller från företag som ingår i intressegemenskap med bolaget. I andra stycket finns det en ventil, som innebär att rätten till återbetalning inte går förlorad om det finns särskilda skäl. Av tredje stycket framgår att förbuden i första stycket tillämpas också för motsvarande förfaranden som avser ett utländskt bolag eller ett företag i intressegemenskap med det, även om förfarandena skulle vara tillåtna enligt lagstiftningen i den stat där bolaget eller företaget som ingår i intressegemenskap med bolaget hör hemma. Bestämmelserna förklaras i kommentaren till 67 kap. 28 § IL. 32 § Paragrafen, som är ny, innehåller krav som rör den som ansöker om återbetalning eller som har fått sådan. Kraven omfattar även närstående. Paragrafen motsvarar 67 kap. 29 § IL. I första stycket anges att den som har förvärvat aktier eller närstående till denne inte får erhålla vare sig ersättning för aktierna från företag som ingår i intressegemenskap med bolaget eller 298 SOU 2009:33 Författningskommentarer utskiftade tillgångar vid frivillig likvidation från bolaget eller från ett företag som ingår i intressegemenskap med bolaget. Av andra stycket framgår att rätten till återbetalning inte går förlorad om det finns särskilda skäl. Av tredje stycket framgår att förbuden i första stycket tillämpas också för motsvarande förfaranden som avser ett utländskt bolag eller ett företag i intressegemenskap med det. Innebörden av bestämmelserna framgår närmare av kommentaren till 67 kap. 29 § IL. 33 § I paragrafen, som är ny, regleras storleken på återbetalningsbeloppet. Paragrafen motsvarar 67 kap. 31 § IL samt 67 kap. 30 § andra och tredje styckena samma lag. Av första stycket framgår bl.a. att återbetalning görs med ett belopp som motsvarar av betalningen för aktierna. Vidare framgår att i det fall återbetalningen är föranledd av förvärv av aktier i ett lagerbolag, får vid beräkningen av återbetalningsbeloppet enbart beaktas den del av betalningen som motsvarar vad som har betalats i pengar för aktierna vid bildandet av bolaget, dvs. vad som i pengar tillskjutits bolaget. Andra stycket innehåller beloppsbegränsningar. Beloppsbegränsningarna avser, till skillnad mot bestämmelsen i 67 kap. 30 § andra stycket IL, återbetalningsbeloppet och inte underlaget. Någon skillnad i sak innebär inte de olika uttryckssätten. Den undre beloppsgränsen medför att aktier måste ha förvärvats, mot kontant betalning, för mer än för att återbetalning ska aktualiseras. Den övre beloppsgränsen innebär att återbetalning sammanlagt inte kan ske med belopp som överstiger , även om aktier förvärvats mot kontant betalning för mer än . Beloppsgränsen gäller per kalenderår, även om det ägt rum flera utdelningstillfällen . Innebörden av den övre beloppsgränsen kan illustreras av följande exempel. tecknar en fysisk person aktier utgivna vid nyemission i två olika bolag, bolag A och bolag B. Aktierna i båda bolagen betalas i pengar . Till bolag A betalas och till bolag B . innehålls kupongskatt med motsvarande vid utbetalning av utdelning och vid ett annat tillfälle senare ytterligare . Någon betydelse har det inte om utdelningarna betalats ut av bolag A och B eller av några andra bolag. Både bolag A och B bedriver rörelse . Inget av dem är 299 Författningskommentarer SOU 2009:33 marknadsnoterat. Före ansöker den enskilde om återbetalning av den kupongskatt som innehölls vid det första av de två utdelningstillfällena. Denna ansökan avser förvärvet av aktier i bolag A.