sou · GWB364 · 2009-01-01 00:00:00 — Monopolet skapade gemensamma referensramar och bidrog tillsammans med andra massmedier till den nationella kulturen.10 bröts monopol i och med introduktionen av närradion som gjorde det möjligt för föreningslivet att sända radio lokalt. Närradions betydelse ska inte underskattas, men för Radio och TV i förändring: ett sammanhang ställning och etermediernas utveckling i var TV3:s banbrytande sändningsstart centralt. hade det bedrivits försöksverksamhet med kabel-TV, framför allt inom de statliga kommittéerna för radio och TV i utbildningen. Genom att många flerfamiljshus var försedda med centralantennanläggningar var steget inte långt till att etablera kabel-TV-nät. När den internationella kontrollen över satellit- kommunikation bröts och privata aktörer som började sända hela TV-kanaler över satellit blev dessa kabel-TV-nät en intressant distributionsteknik för utländska kanaler. , som grundare av TV3, kringgick reklamförbudet för sven- ska kanaler i kabel-TV-lagen, som kom , genom att etablera små nät som inte omfattades av lagen.11 Skälen till att monopolet kunde brytas var ekonomiska, tekniska, regulatoriska och kulturella. hade genom sitt ägande i en stabil ekonomisk grund att arbeta från, han använde ny teknik som bara var delvis reglerad och han såg till att behärska regelverket. Slutligen fanns det en stor efterfrågan på ett alternativ till det existerande utbudet. TV3 sände på fredagskvällarna, var en okonventionell programledare i otaliga uppsättningar och Efterlyst hjälpte polisen med ouppklarade brott. Satellittekniken utvecklades och sköts det upp satelliter som kunde sända TV direkt till hemmen.12 in kan man tala om en plattformskonkurrens (se figur 2.1). beslöt att tillåta reklam i marknätet och sänd- ningstillstånd i ett tredje rikstäckande analogt TV-nät gick till TV4, en kanal som började med satellitsändningar 1990. TV4 växte snabbt och blev med sin mycket höga räckvidd och med sina programambitioner en reell konkurrent till SVT. Sändnings- tillståndet innebar vissa förpliktelser för TV4 såsom att sändnings- rätten skulle utövas opartiskt och sakligt samt att rätten att sända reklam inte var oinskränkt. Därtill betalade TV4 en koncessions- avgift till staten för att få sända i marknätet. Kanalen lyckades etablera sig på allvar och 1994 blev den största TV-kanal. Bingolotto och Nyhetsmorgon var program som uppskattades av tittarna.13 Radio och TV i förändring: ett sammanhang Plattformskonkurrens 1984–1992 Källa: Siffror från MedieSverige 1993 och 2004. Antalet satelliter, paraboler, betalningssystem och kanaler ökade snabbt . hade 20–av befolk- ningen tillgång till 8 kanaler, vilket ökade till 40–. Andelen tittare som tog emot sin signal från en satellit hade också ökat. Konkurrensen fanns inte bara på TV-området. Kommersiell radio infördes , men blev inte vad politikerna ursprungligen tänkt. Frekvenserna auktionerades ut till höga priser och det visade sig svårt att få affärerna att gå ihop. hade flera försök misslyckats och branschen konsoliderats. De två helt dominerande aktörerna är MTG Radio med 53 stationer och en täckning på och SBS Radio med 31 stationer och drygt 70-procentig täckning. Dessa företag gick med vinst först . förändrades organisationen för de licensfinansierade radio- och TV-företagen igen. De tidigare ägarna av drog sig ur och i stället skapades en förvaltningsstiftelse med staten som huvudman.14 Lokalradion och Riksradion slogs ihop under namnet och är tillsammans med Utbildnings- 14 Från början var det tre olika stiftelser men med samma styrelse, en form som övergavs . Radio och TV i förändring: ett sammanhang radion och de tre bolag som sänder radio och TV i allmänhetens tjänst. Den ovan beskrivna utvecklingen skedde parallellt med en avreglering av telemarknaden där satsningar på infrastruktur och nya tjänster på telekommunikationsområdet drevs av långt fler aktörer än av det statliga affärsverket . bolag- iserades 1993 som och året innan bröts rundradioverk- samheten ut och placerades i det statliga bolaget . hade frekvensförvaltningen lagts i vad som kom att bli . När datakommunikation började bli en fråga för privatpersoner och Internet kom till allmänhetens känne- dom fanns det få reella monopol kvar. Digitalisering har skett på de flesta kommunikationsområden. Inom radio- och TV-området har det skett en successiv digitalisering av produktionen, vilket har lett till en ökad flexibilitet. Där man tidigare köpte specialutrustning kan man handla generell utrustning. När det gäller radioproduktion, som är mindre tekniskt krävande än TV-produktion, har detta resulterat i större möjligheter för rationaliseringar. I sin yttersta form innebär det att den som står för innehållet också sköter all teknik i en direktsändning, s.k. själv-kör. började SR sända digital ljudradio till lyssnarna på försök med digitalradiostandarden DAB. Tillsammans med och BBC var först med detta. SR har ensam sänt i DAB-nätet, som hade en befolkningstäckning på när den var som högst. Antalet sålda DAB-mottagare har emellertid varit lågt och meddelade regeringen i en skrivelse att det inte var aktuellt att påbörja en utbyggnad av DAB-sändningarna och att välja en enskild teknik. Radio- och fick i stället i uppgift att följa teknikutvecklingen på området. SR uppmanades att göra detsamma och att pröva olika distributionsvägar för att nå publiken.15 sänder SR DAB-radio över fyra områden i landet med en sammanlagd täckning på av befolkningen.16 påbörjades också digitala sändningar av TV i marknätet med standarden DVB. I och med digitaliseringen av marknätet för 15Regeringens skrivelse 2005/06:66 Digital distribution av ljudradio, 20/12 2005. Radio och TV i förändring: ett sammanhang TV öppnades den plattformen för ytterligare aktörer eftersom det fanns plats för fler kanaler på de nya frekvenserna. beslut- ade att släcka de analoga sändningarna och året därpå beslutade man att bygga ut den mux (som är en förkortning för multiplex och innebär sändningsutrymme för ett antal kanaler) som SVT sände i till en täckning på av befolkningen, dvs. samma täckning som det analoga nätet hade. Släckningen skedde i etapper med början och var avslutad . TV-kanalerna i marknätet är antingen fria eller abonnemangsbundna. Det finns bara en operatör i marknätet och det är Boxer, som delvis ägs av . Parallellt med utvecklingen i marknätet har också satellit- och kabel-TV-plattformarna genomgått en digitalisering. Det finns två operatörer som sänder TV direkt till de svenska hushållen via satellit: Viasat och som använder olika satellit- system. Dessa operatörer är ungefär lika stora i och båda sänder digitalt. När det gäller kabel-TV är variationen större. eller drygt 2 miljoner hushåll är anslutna till kabel- nät. Den dominerande aktören är Com Hem med 1,78 miljoner anslutna hushåll. Därefter kommer och Tele2.17 De flesta av dessa hushåll har möjlighet att ta emot digitala sändningar, men i många nät sker sändningarna parallellt också analogt.18 2.4Internet och IP som bärare Betydelsen av Internet har stadigt ökat i både den offentliga och den privata sfären. Investeringarna i infrastruktur har också varit massiva och bredbandssatsningarna har avlöst varandra. Annonsö- rerna har successivt flyttat sitt kontaktskapande till Internet som hade av hela reklamkakan och därmed mer än TV-reklamen. ökade andelen av befolkning som använder Internet från . hade tillgång till Inter- net hemma och två av tre hade en bredbandsanslutning på eller mer.19 17Medieutveckling , Radio- och . 19Individundersökning 2007: Svenskarnas användning av telefoni och Internet, , PTS-ER-2007:26. Radio och TV i förändring: ett sammanhang Internet är inget eget specifikt medium utan en plattform för många olika medier. Nätet har också givit upphov till nya kommunikationsformer som exempelvis wiki och blogg,20 och det råder en stor aktivitet och kreativitet både när det gäller nya tjäns- ter och betalningsformer och ideella initiativ. Den stora använd- barheten för Internet bygger bland annat på att all information kodas enligt samma regelverk, nämligen IP (Internet Protocol), och sänds enligt standarden TCP/IP som är en form av dator- kommunikation över nätverk. I och med effektivare kodning och ökad kapacitet i näten har det också blivit möjligt att både lyssna på ljud och titta på rörlig bild på Internet. Det finns i princip tre sätt att tillgodogöra sig radio och TV på Internet: att ladda ner ett program till sin egen dator eller terminal och lyssna när man själv vill, att lyssna eller titta på ett program som det sänds eller att lyssna eller titta på ett program i efterhand, när man vill men utan att kunna spara en egen kopia. I de två senare fallen strömmar den digitala informationen kontinuerligt (streaming), och kvaliteten blir bero- ende av hur snabb uppkoppling man har. Från ett upphovsrättsligt perspektiv är strömmade program lättare att kontrollera sprid- ningen av. I det första fallet talar man ofta om podcast och det är som att ladda ner vilken datafil som helst. I rättslig mening är det i skillnad på om man lyssnar på radio eller tittar på TV via nätet när man själv vill (på egen begäran) eller när någon annan sän- der ut. Om det sker när någon annan sänder ut räknas det som rundradiosändning (broadcast) och faller under radio- och TV- lagen. Kommunikationen på Internet är flexibel. Detta beror bland annat på att informationen sänds i datapaket som kan välja olika rutter på sin väg från sändare till mottagare beroende på hur tät trafiken är i nätet. Det erbjuds tillbaka också så kallad eller bredbands-TV, där dataströmmen inte ligger fritt på Internet. tog av hushållen emot TV via bred- band.21 Det finns fyra leverantörer av : Bred- bandsbolaget/Viasat, , FastTV och TeliaSonera och tillströmningen av kunder växer. Tillgången till Internet finns bara via tråd. Det finns , i delar av , ett stort utbud av trådlös Internettillgång på 20En wiki är en Internetsida eller en samling av Internetsidor som användarna själva skapar och redigerar. Radio och TV i förändring: ett sammanhang kortare och längre distans. Den främsta trådlösa kommunikations- tjänsten är emellertid mobiltelefoni, som ibland även kombineras med tillgång till Internet. All mobiltelefoni är digital och det finns ett antal så kallade generationer, varav GSM och domi- nerar. Det finns fyra leverantörer av i och alla erbjuder mobil-TV. Genom tillgång till Internet via mobilen är det också möjligt att ta del av exempelvis public service-utbudet på nätet. 2.5Fler aktörer, mer pengar och kapitalkoncentration Det brutna monopolet har inneburit att det finns en marknad och en bransch med en rad olika aktörer. Nya är exempelvis produktionsbolagen som gör radio- och TV-program för olika pro- grambolag, samt distributionsföretag som säljer abonnemang. Detta har också inneburit att det omsätts betydligt mer pengar än . När det gäller TV, där förändringarna är störst, stod avgiftsmedlen 2006 för en dryg fjärdedel av den totala omsättningen för TV (se figur 2.2). I radiobranschen är SR fortfarande helt dominerande när det gäller omsättning 2006. SR:s intäkter var och den kommersiella radions intäkter . Parallellt med de ökade intäkterna har det också skett en koncentration av ägandet; man talar ibland om kommersiella mediehus. De som dominerar radio och TV i är MTG, (genom TV4), SBS och . MTG, , och är alla verksamma i mellan tio och trettio länder. För MTG, och är dock den nordiska omsätt- ningen helt dominerande. SBS förvärvades av , och utgjorde bara av den tyska mediekoncernens omsättning på knappt 30 miljarder kronor.22 Alla mediehus har ökat sina vinst- marginaler avsevärt. För MTG, SBS och rörde det sig om . I konkurrensen om konsumenterna har de parallellt ökat sina satsningar på annonsering.23 23Svensk Internet- och etermedia – en omvärldsanalys, , 2007. Radio och TV i förändring: ett sammanhang SOU 2008:64 Omsättning i TV-branschen 2006 (miljarder kronor) Källa: Siffror från IRM, Nordicom och Konkurrensverket.24 Den ökade omsättningen beror förstås till stor del på att framför allt TV-tittarna betalar mer för sitt tittande. betalade tittarna i TV-avgifter. uppgick TV-avgiften och betal-TV-intäkterna tillsammans till . Justerat för inflation innebär det att vi betalar drygt fem gånger mer för att titta på TV.25 Hur har då den ökade konkurrensen, det större utbudet och de nya plattformarna påverkat våra medievanor? Enligt Nordicoms Mediebarometer, som ber människor att uppskatta sin användning, så är svaret: mycket lite. har vårt radio- lyssnande och vårt TV-tittande legat praktiskt taget och vi ägnar fortfarande lika mycket tid åt att läsa böcker och tidningar. De två stora förändringarna ligger på användningen av Internet, som har ökat kraftigt, och kassettband, som minskat för att nästan försvinna. har vår mediekonsumtion ökat från 5,5 24Engblom & Wormbs 2007. 25Engblom & Wormbs 2007. Radio och TV i förändring: ett sammanhang timmar , men då räknas vår parallella användning in (se figur 2.3).26 Figur 2.3 Tid för medier en genomsnittlig dag 2007 (9–) Om man i stället mäter när människor faktiskt tittar framträder en delvis annan bild. Då har TV-tittandet ökat . De som har fler kanaler tittar mer än de som har få kanaler, äldre (+60 år) tittar mer än ungdomar och unga vuxna (15–) och kvinnor tittar mer än män.27 Radiolyssnandet har minskat , från 161 till 149 minuter.28 Kvinnor lyssnar mer på radio än män gör och äldre lyssnar mer än yngre. SR:s dagliga räckvidd är av befolkningen. Kommer- siell radio har en daglig räckvidd på och närradion på . I lyssnartid har den kommersiella radion och SR 2007. När det gäller räckvidden för TV en genomsnittlig dag är den störst för SVT1 följt av TV4 och SVT2, medan tittartiden är störst 26MedieSverige 2007, Nordicom; Mediebarometer 2007, Nordicom. 27Mediamätning i (MMS) Årsrapport . 28MedieSverige 2007, Nordicom. Radio och TV i förändring: ett sammanhang för TV4 följt av SVT1 och SVT2. De fem största kanalerna, SVT1, SVT2, TV3, TV4 och Kanal , står inte längre för av tittartiden utan den siffran har sjunkit till . De små kanalerna, med en andel , har i stället växt tillsam- mans. Detta kallas ibland för den långa svansen och fenomenet har uppkommit i och med möjligheten att bredda utbudet utan att distributionen (alternativt lagringskostnaden) har ökat avsevärt.29 De många och små kanalerna är ofta specialiserade på vissa mål- grupper med tydligt utbud och kallas då nischkanaler (se figur 2.4). Den långa svansen har också, och kanske framför allt, betydelse för hur Internet har påverkat det sammanlagda tittandet och lyssnandet på ett program. Nedladdning eller strömning i efterhand gör att tittar- och lyssnartiden ökar . Metoderna för att också mäta den sammanlagda tiden över är inexakta, men fenomenet innebär att minskade tittar- eller lyssnarsiffror vid originalsändningen i realtid inte behöver betyda att färre personer ser eller hör programmet sett över . Figur 2.4 Tittartidsandel 20 i topp Radio och TV i förändring: ett sammanhang När det gäller konsumtion av alla typer av rörliga bilder behåller TV sin totala dominans av tiden, som nedladdningen och konsumtionen av webbklipp på Internet har ökat från av den totala tittartiden. Det är framför allt unga (16–) som står för ökningen, där hälften tittat på något nedladdat . Motsvarande siffra för grup- pen äldre (31–) är 18 procent.30 När det gäller direktsänd radio på Internet lyssnar över en miljon på på nätet . Svenskarnas förtroende för medier och institutioner mäts regel- bundet, bland annat av Medieakademin vid . När det gällde massmedier så svarade av de tillfrågade att de hade mycket eller ganska stort förtroende för hur SR respektive SVT skötte sitt arbete. Lägst för- troende åtnjöt och TV3 på medan och TV4 hamnade mitt emellan. Det höga förtroendet för och har legat relativt stabilt . som informationstekniken utvecklas, blir mer tillgänglig, billigare och används mer av fler så finns det också de som inte har, inte har tillgång, inte har råd, inte har kunskap.31 Enligt PTS Individundersökning 2007 är det av befolkningen som inte har tillgång till Internet hemma; i åldersgruppen 61–75 är det . Större delen av dessa har enligt PTS Bred- bandskartläggning 2007 en teoretisk förutsättning för att kunna teckna någon typ av bredbandsabonnemang , men de hade ingen tillgång i november 2007.32 I MMS undersökning Rörliga bilder 2008:1 noteras en skillnad när det gäller konsumtionen av rörliga bilder. Det är större intresse för att se webbklipp än för att ladda ner filer, vilket kan bero på att det senare kräver mer kunskap. Det kan också bero på tveksam- heter hos användaren om vad som är tillåten nedladdning och inte. När det gäller rörliga bilder är givetvis tillgången på god kapacitet viktig. Av dem som hade tillgång till Internet hemma 2007 uppgav 30Rörliga bilder 2008:1, Mediamätning i . 31Digitala klyftor, , 8/11 2007. 32Bredbandskartläggning 2007: En geografisk översikt av grundläggande förutsättningar för tillgång till bredband, , PTS-ER-2008:5. Radio och TV i förändring: ett sammanhang två tredjedelar att de hade /s eller mer. Det är den kapacitet som normalt brukar kallas bredband och som ger god tillgänglighet till många tjänster på Internet, exempelvis SVT Play som på begäran av tittaren visar exempelvis TV-program i efterhand. av dem som har tillgång till Internet hemma uppger att de har /s eller mer, och har mindre än /s. Men klyftan handlar också om en marginalisering som inte bara beror av faktisk tillgång till teknik. är fullt av minoriteter. Vi tillhör alla någon minoritet, men i de flesta fall har det ingen betydelse för vår tillgång till det offentliga samtalet eller det ökade utbudet av information och underhållning. För många finns det emellertid hinder för att kunna tillgodogöra sig informationen. Delvis rör det sig om fysiologiska och kognitiva funktionsned- sättningar där tillgängligheten påverkas av hur hemsidor är utform- ade, om hörbarheten är tillräcklig och om textning finns och är av god kvalitet. Det rör sig också om språkkunskaper. är ett mångkulturellt land med många språk representerade. Avreglering och konkurrens i kombination med Internets starka genomslag och enorma potential har skapat ett fantastiskt utbud. Det är en utmaning att göra detta tillgängligt för alla. 2.8Gällande lagar och regler Medieverksamheten i regleras på olika sätt. De EG-direktiv som gäller för radio- och TV-området är genomförda i svensk lag- stiftning. Det gäller framför allt det s.k. TV-direktivet som är genomfört i radio- och TV-lagen (1996:844). arbetar en offentlig utredning med att analysera vilka lagändringar som krävs för att genomföra det nya AV-direktivet (dir. 2007:133). För public service-verksamheten finns det även andra regler och styrmedel. De främsta är sändningstillstånden och anslagsvillkoren. En diskussion av dessa, EG-direktiven samt lagstiftningen finns i bilaga 2. Specifika lagar och regler diskuteras även i relation till respektive förslag eller bedömning. Radio och TV i förändring: ett sammanhang Utbudet av information i alla dess olika former är enormt. Man talar ibland om ett brussamhälle. Att kunna navigera i detta brus, att hitta trovärdig och relevant information, är en viktig fär- dighet för att kunna delta i samhället som självständig demokratisk medborgare. Innehållsleverantörer som åtnjuter ett högt förtro- ende kommer att ha större framgång i att nå sina mottagare med korrekt och relevant information. De resursstarka har större möjlighet att synas och därmed intressera. Parallellt flyter informa- tion också runt i nätverk som inte kännetecknas av vare sig högt förtroende eller mycket resurser. På Internet har nya betalningsmodeller utvecklats men där finns också mycket material som är gratis. Det är en utmaning för eta- blerade medier och institutioner att övertyga den Internetvana generationen om att den ska betala i enlighet med den logik som gällde för deras föräldrar. Denna utmaning gäller både public ser- vice och kommersiella medier. Tekniken är stadd i ständig förändring och våra vanor och vårt samhälle växelspelar med utvecklingen. Så har det alltid varit, men utmaningen minskar inte för det. Konvergens och divergens ställer nya krav på lagstiftare och beslutsfattare. Hur ska regleringen se ut, vem ska få göra vad och med vilken teknik, och hur ska det få finansieras? Vad är egentligen radio och TV i informationssam- hället? 3Vad jag menar med public service Begrepp betyder olika saker och för olika människor. Det gäller även begreppet public service. var public service i stort sett liktydigt med den icke- kommersiella, avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhet som bedrevs av specifika bolag med tillstånd av det offentliga i syfte att folkbilda, informera och underhålla samhällsmedborgarna. I och med förändringarna av radio- och TV-systemen i började dock en kamp om begreppet, som fylldes med många olika betydel- ser.1 Denna kamp är inte avgjord och vi kan konstatera att det inte finns någon allmänt accepterad definition av begreppet public ser- vice. Jag har ändå valt att använda det istället för det mindre omstridda begreppet radio och TV i allmänhetens tjänst eftersom public service är så spritt och använt. Begreppet finns också upptaget i . Med public service menar jag en radio och TV i allmänhetens tjänst som finansieras av allmänheten. Allmänheten formulerar, genom sina folkvalda riksdagsledamöter, uppdragen för de företag som producerar radio och TV i allmänhetens tjänst. Dessa företag ska stå fria från utomstående ekonomiska, politiska och andra intressen. De ska verka självständigt och oberoende och det ska vara möjligt att följa upp och granska deras verksamhet. Public service är radio och TV om alla och för alla. Programmen ska karaktäriseras av hög kvalitet och tillgodose både bredare och smalare intressen och behov. Det ska finnas något för var och en. Public service ska granska, ifrågasätta och skapa debatt, underhålla och bilda, spegla och tillgängliggöra. Public service har särskilt ansvar för språkliga och etniska minoriteter, det svenska språket samt barn och unga. Public service har dessutom ett unikt ansvar 1 Syvertsen 1999. Vad jag menar med public service för kulturproduktion och kulturspridning med i princip en scen i varje hem. Public service-företagen ska vara självständiga och publicistiskt oberoende. Staten eller andra maktsfärer i samhället ska inte kunna påverka programverksamhetens inriktning eller enskilda program. Public service ska vara fri från politisk och ekonomisk påverkan. Att vara oberoende är emellertid inte samma sak som att vara objektiv; att vara oberoende innebär inte att de som gör program- men inte kan ha några åsikter. Varje journalistisk och kulturell pro- duktion drivs av personliga eller organisatoriska intressen som formats i kontakt med omgivningen. En fullständig objektivitet är aldrig möjlig, även om den i detta sammanhang är eftersträvans- värd. Däremot kan och ska public service vara relevant, saklig och opartisk. Public service ska låta olika röster och åsikter komma till tals och verka för mångfald och nyansrikedom. Min definition av public service innebär att det är meningslöst att peka ut ett enskilt program som public service; alla program som public service-företagen sänder ska per definition kunna moti- veras utifrån uppdraget och därmed vara public service. Det innebär inte att liknande program inte kan sändas i andra kanaler eller att public service på motsvarande sätt inte kan sända programformat som också sänds i betal-TV eller reklam-TV. Public service är mer än programmen. Det är resultatet av en strävan att tjäna allmänhe- ten utan att jaga tittarsiffror. Det är resultatet av en kreativ och nyskapande verksamhet som kännetecknas av stark integritet och yrkeskunskap.