sou · GXB386 · 2009-10-19 00:00:00 — Vid behov ska delegationen även tillkalla en referensgrupp bestående av företrädare för näringsliv, forskare och brukare för att ta del av deras kunskaper och vidgade perspektiv på delegationens arbete. Det är angeläget att utvecklingsarbetet avseende e-förvaltningen sker i samverkan med SKL. Samarbetet ska inriktas mot att nå en samsyn mellan staten, landsting och kommuner kring strategiskt viktiga e-förvaltningsfrågor. Samverkan ska också ske med näringslivet bl.a. inom standardiseringsarbetet i likhet med vad som anges i Riktlinjerna till statssekreterargruppen för e-förvaltning (Fi2007/1981). I syfte att koordinera det strategiska e-förvaltningsarbetet och för att stärka pågående reformer inom e-förvaltningen, ska delegationen föra en dialog kring samordning av pågående insatser med berörda myndigheter. Delegationens arbete ska genomföras i samråd med de myndigheter som har särskilda uppgifter inom IT- säkerhetsområdet, bl.a. MSB samt (). Delegationen ska också samråda med MSB i frågor om elektronisk identifiering och underskrift. Delegationen ska inledningsvis ta fram förslag till en strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning som ska lämnas till regeringen (). Delegationen ska med början 2010 redovisa sitt arbete till regeringen () respektive . Ett förslag till hur arbetet kan föras vidare i ett längre perspektiv ska lämnas . En slutredovisning av arbete ska lämnas . Delegationen ska, utöver vad som i kommittéförordningen (1998:1474) föreskrivs om konsekvensbedömningar, beskriva konsekvenser för användare av e-tjänster. Delegationen ska också redovisa till regeringen om den i sitt arbete identifierar regelverk som på ett olämpligt sätt hindrar elek- Vid behov ska delegationen lämna förslag till författningsändringar. Delegationen ska hålla berörda centrala arbetsorganisationer informerade om arbetet och ge dem möjlighet att framföra syn- punkter. Det är regeringens avsikt att utvärdera delegationens verk- samhet . 10.Verket för innovationssystem, 11.Handisam, Myndigheten för handikappolitisk samordning 14.Post- och , PTS 16.Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys 18.Kungliga Tekniska högskolan, KTH 25.Nätverket för arkitektur/ 27.E-offentlighetskommittén (Ju 2008:06) fri informationsinfrastruktur, FFII Förslag på prioriterade e-tjänster (sammanställning av ) En myndighetsgemensam informationsmottagningstjänst.......... Gemensam medborgarinformation (digital – Nationell Geodatastrategi ............................. Informationsdelning vid kris.......................................................... Informationsväg – Vården .............................. Mina sidor – status på mina ärenden.............................................. Minskat uppgiftslämnande för företag (UKR) ............................. Papperslös handläggning av jordbruksstöd ................................... Vidareutveckling av till ett fullödigt stöd för Åtkomst egen information – Förare.............................................. E-delegationen har i Kommittédirektivet fått i uppgift att ange de viktigaste utvecklingsprojekten i statsförvaltningen som behöver prioriteras. Ett prioriterat initiativ är alltså ett initiativ som utvecklar svensk förvaltningen i den strategiska riktning som fastställts i denna strategi. De viktigaste prioriterade områdena för att kunna förbättra myndigheternas arbete med e-förvaltning och nå målen. E-delegationens arbetsgrupp har sammanställt tolv förslag på konkreta prioriterade e-tjänsteinitiativ som har identi- fierats som goda exempel på strategiska e-förvaltningsinitiativ och som är under utveckling eller som kan initieras . Dessa e-tjänsteinitiativ presenteras nedan i bokstavsordning. De föreslagna initiativen kräver ytterligare detaljering, exempelvis nyttokalkyler och mera detaljerade projektplaner, men bygger på verkliga behov som fångats upp av myndigheterna. Eventuella samordningsmöjligheter mellan de olika initiativen måste också analyseras närmare och koordineras. De initiativ som presenteras i detta dokument ligger av naturliga skäl, i ett första steg, nära områden som täcks av organisationer ingående i E-delegationens arbetsgrupp. Dessa initiativ ska ses som exempel på olika typer av initiativ som kan vara till fördel för medborgare, företag och hela förvaltningen. I E-delegationens uppdrag ingår det att löpande samla information om e-förvalt- ningsprojekt som är av strategisk natur, d.v.s. projekt som påverkar förvaltningens samlade utvecklingsinriktning. I arbetet i de före- slagna sektorerna och i den föreslagna årligt återkommande e-tjänstestrategiprocessen kommer myndigheterna och andra aktörer i sektorerna att få komma till tals och diskutera utveck- lingsmöjligheter som framkommit i kontakter mellan medborgare, företag, myndigheter, kommuner och landsting. Initiativet strävar efter att skapa en myndighetsgemensam informa- tionsmottagningstjänst så att företagare bara behöver lämna information en gång till alla myndigheterna. Från denna tjänst kan myndigheterna sedan hämta information, alternativt kan informa- tionen distribueras ut till de myndigheter som behöver den. Att underlätta för företagare och myndigheter (genom standard- isering) och minska den administrativa bördan för företagare. Tjänsten är myndighetsövergripande och sprungen ur ett tydligt användarbehov. Krav ställs på en väl fungerande samverkan med samverkansavtal som bas. Lösningen visar på en tjänst som effekti- viserar både myndighetsutövningen och underlättar för slutanvänd- aren. Företagen lämnar samma information i olika format till myndigheterna. får kontinuerligt syn- punkter på detta genom Skatteupplysningen, dels genom kvantita- tiva och kvalitativa studier av företagarnas situation (framförallt småföretagare). Denna typ av tjänst finns i flera länder, bl.a. i där den heter alltin.no. Se även och för- studie gällande XBRL och UKR. Val av affärsmodell samt bekostandet i den initiala utvecklingen är oklar. Frågan kring vem som ska sköta denna tjänst och hur den ska ledas och styras måste också redas ut. Vem ska vara huvudman? Hur skapas en koncernstyrning? Vad händer med ägarskap och ansvar för information? Juridiska frågor, som exempel integritetsfrågan, måste redas ut samt hur man ska hantera olika myndigheters olika grad av sekretess. Huvudmålet är att minska den administrativa bördan för företagare genom att de endast sänder in information till ett ställe. Detta initiativ kommer även att leda till högre kvalitet på och effektivare myndighetsutövning (bättre överblick över företagare, mindre risk för fusk, m.m.) och snabbare ärendehantering. I och med att man rationaliserar den egna myndighetens verksamhet och inhämtande av data minskar får myndigheter ett minskat resurs- behov. För att initiativet ska bli lyckat finns dock ett behov av myndig- hetsövergripande förvaltningslösningar. En öppen lösning skapar möjlighet till fler leverantörer och producenter av service till företagare. Detta är ett omfattande initiativ som bör genomföras etappvis. Lagstiftningen måste också genomlysas innan detta dras igång. Vid planering av detta initiativ så bör samordningsmöjligheter med andra initiativ undersökas. Företagsregister är ett initiativ som ska underlätta för myndigheter, kommuner och landsting att kunna hämta, vidarebefordra och kontrollera uppgifter kring företag (grunddatahantering). PSI-direktivet medför att inte enbart myndigheter är tjänstekonsu- menter. Detta är en bastjänst och tjänsten ska byggas på standard- meddelanden som tillhandahålls av informationsansvarig. Tjänste- producent är och tjänstekonsumenter är i första hand myndigheter samt kommuner och landsting. Förbättra tillgänglighet och kvaliteten av information avseende företag genom att effektivisera hanteringen av densamma. Tjänsten är en bastjänst för informationsförsörjning och bidrar till att bygga upp ett basutbud av sådana tjänster och testa konceptet. Tjänsten är också direkt kopplad till en informationsförsörj- ningsplikt och bidrar därmed till en snabbare och enklare utveck- ling av andra tjänster där bolagsinformation utgör en bas. Dess- utom skapas effektivitetsvinster då dubbellagring kan minskas. Många myndigheter bygger upp egna företagsregister och kund- databaser när man i stället skulle kunna göra kontroller av grund- data kring ett företag (namn, adress, företagsföreträdare och dylikt) från en bastjänst för att sedan endast lagra det som är unikt för den egna myndighetens verksamhet. Verva har i dialog med myndigheter kommit fram till att detta är den bästa lösning för att effektivisera hantering av information. Finansieringsformen för den producerande myndigheten är i dags- läget inte löst. verksamhet är avgiftsfinansierad och försäljning av information är en viktig del, som denna typ av infrastrukturella tjänster kanske borde ha en gemensam finansi- eringsmodell och inte vara för dyra, för att skapa incitament till användning och skapa besparingar för förvaltningen som helhet. Mottagande myndigheter kan ha svårighet att hantera informa- tionen p.g.a. låg teknisk mognadsgrad och det är svårt att uppskatta mottagande myndigheters behov av arbetsinsats (den kan vara relativt stor). Andra problem är avsaknad av direktiv för använd- ning och eventuell avsaknad av incitament för den mottagande myndigheten. Hur detta ska fungera i praktiken måste analyseras djupare, t.ex. vad gäller gränsdragningar. har t.ex. hand om företagsuppgifter, såväl basuppgifter som skatteuppgifter. Det måste alltså beslutas om ska bli uppgiftslämnare till t.ex. myndigheter, kommuner och företag även för de uppgifter som handhar. Detta initiativ leder till högre informationskvalitet och en snabbare ärendehantering. Ett generellt utdatagränssnitt skulle underlätta förvaltningen för den producerande och mottagande myndigheten, och bör diskuteras. Initiativet leder också till att den egna myndighetens verk- samhet rationaliseras och blir mindre sårbar genom att t.ex. bero- endet av nyckelpersoner minskar med en automatiserad lösning, eftersom hanteringen blir mindre personberoende. Lösningen finns till viss del redan hos och borde inte vara alltför tidskrävande att vidareförädla. Se även YTT, Yrkes- trafiktillstånd, som är uppbyggt utifrån denna princip. Gemensam medborgarinformation (digital medborgarportfölj) Initiativet Gemensam medborgarinformation leder till ett gemen- samt register för alla myndigheter med statens kontaktinformation (basinformation) till privatpersoner som tillgängliggörs för andra. En bastjänst som produceras av en myndighet som även bör lagra informationen. Effektivisera informationshantering i offentlig sektor genom att alla myndigheter inte behöver lagra och underhålla dubbletter av information. Den leder också till underlättade myndighets- kontakter för medborgare, då de endast behöver ange t.ex. adress- uppgifter en gång. Bedömningen är att de totala kostnaderna för att lagra och underhålla information minskar samt att kvaliteten på informationen kommer att öka vilket leder till lägre administrativa kostnader. Tjänsten är en bastjänst för informationsförsörjning och bidrar till att bygga upp ett basutbud av sådana tjänster och bidrar därmed till snabbare och enklare utveckling av andra tjänster där person- information utgör en del. Tjänsten ger besparingar och effektivitetsvinster i form av minskade utgifter för tillgång till persondata från privata aktörer, dessutom skapas effektivitets- vinster då dubbellagring kan minskas. Denna tjänst gör det enklare för medborgare att registrera sina uppgifter och enklare för myndigheter att dela på information och bidrar därmed starkt till att göra det så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Generellt hanterar varje myndighet och aktör inom offentlig sektor sin egen medborgarinformation och har dessa lagrade med olika struktur, aktualitet och kvalitet. Vissa uppgifter köper en del myndigheter från privata aktörer. De privata aktörerna har ofta hämtat uppgifterna från , vilket innebär att staten med dagens system köper sin egen information från privata aktörer. gjorde 2007 en framställan om att få initiera ett uppdrag inom området (Framställan om uppdrag att för att utveckla framtidens folkbokföring dnr 131 721 567 06 113), vilken kan tjäna som utgångspunkt för vidare arbete. För att detta initiativ ska lyckas kommer regelverk att behöva ändras. En genomgång av hur integriteten påverkas behöver genomföras så att det säkerställs att lagar och normer kan följas och lösningen kan tillse att den integritetsnivå som är önskvärd i samhället bevaras. Hinder inom regelverk och teknik kommer att behöva över- vinnas och en övergripande styrning över myndighetsgränser krävs för att säkerställa finansiering och ett uthålligt, prioriterat genom- förande. Initiativet är långsiktigt – i framställan var horisonten för en full förändring . Initiativet är intressant då det möjliggör informationsförsörjning av grundläggande nyckelinformation i samhället. Nyttan för intressenterna bedöms som hög. Det omfattar många myndigheter och kommer att kräva samverkan inom och mellan sektorer samt med kommun, landsting och näringsliv. Kostnader för att samla, lagra och underhålla informationen minskar. Kvaliteten på informationen kommer också att öka, vilket leder till minskade administrativa kostnader i offentlig sektor. Ett införande kan kräva arbete inom varje aktörs systemflora vars omfattning är svår att överblicka. Genomför en förstudie som belyser frågorna ovan och skapar ett beslutsunderlag för framtida genomförande Genomför pilot inom ett begränsat område 2010–2011, exempelvis nyanländandeprocessen (invandring) Baserat på förstudie och erfarenheter från piloten genomför förändringen i offentlig sektor 2011–2017. Geodata är en grundläggande informationsresurs i e-samhället och initiativet syftar till att åstadkomma en nationell infrastruktur för geodataområdet. Regeringen har uppdragit åt Lantmäteriet att med stöd av geodata- rådet ta fram och följa upp och revidera en nationell geodatastrategi. Målet med geodatastrategin är att åstadkomma en nationell infrastruktur för geodataområdet, att bidra till utvecklingen av den svenska e-förvaltningen och att främja en nära samverkan mellan offentlig och privat sektor för att skapa goda förutsättningar för vidareförädling av geodata. Som en del i arbetet med en svensk infrastruktur för geodata ingår det svenska genomförandet av Inspiredirektivet. har initierats för att stegvis realisera den Nationella Geodatastrategin. Tjänsten är en bastjänst för informationsförsörjning och bidrar till att bygga upp ett basutbud av sådana tjänster och bidrar därmed till snabbare och enklare utveckling av andra tjänster där geodata utgör en del. Geodata har stor betydelse för många samhällsfunktioner som t.ex. miljöanalyser, transportplanering, samhällsplanering, lednings- system för räddningstjänst, navigering och positionering. Det utgör en viktig i myndigheters ärendehandläggning och är även en viktig vardagsinformation för allmänheten. Geodata samlas in av ett antal statliga verk och av kommuner. Användningen sker i hela offentliga och i stor omfattning i näringslivet. Det är svårt att överblicka vilken information som finns då den är spridd på många huvudmän. Vid nyttjandet finns betydande svårigheter då en gemensam informa- tionsstruktur saknas vilket leder till höga kostnader för att sammanföra information från olika källor. Slutligen saknas en enhetlig modell för prissättning av informationen då de olika organisationerna har varierande finansieringsmodeller för insamling och förvaltning av informationen. Inblandade myndigheter och organisationer bedriver sin verk- samhet under olika förutsättningar bland annat vad gäller finansi- eringsform och registerlagstiftning. Vidare leder förenklad åtkomst till sammanställningar av Geodata till möjliga konflikter rörande såväl rikets säkerhet som den personliga integriteten, varför ett samlat grepp kring dessa frågor behövs för att genomföra projektet. Slutligen finns här ett behov av att skapa tydligare förut- sättningar för en myndighet att agera som ombud för andra myndigheters räkning rörande såväl betaltjänster som informa- tionskvalitet. Målet är att skapa en samhällsgemensam infrastruktur för Geodata i syfte att göra viktig information tillgänglig så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Detta initiativ kommer att leda till att transaktionskostnaderna för åtkomst till informationen minskar. Vidare skapas betydligt bättre förutsättningar för såväl miljöarbete (Inspiredirektivet) som förädling av offentlig information (PSI-direktivet). Projektet inne- håller dessutom de flesta möjligheter och svårigheter som före- ligger i skapandet av en modern e-förvaltning. Projektet pågår och har tagit fram en demoversion av teknisk infrastruktur och förslag till en gemensam affärs- och verksamhetsmodell. ska en första version av den tekniska lösningen vara driftsatt och tillhörande affärs- och verksamhetsmodell vara implementerad. Inspiredirektivet imple- menteras därefter stegvis –2019. Initiativet informationsdelning vid kris ska förbättra möjligheten att åtkomstliggöra och distribuera information över myndighets- gränser i krissituationer. Tjänsten är en gemensamt producerad tjänst där MSB bör ha huvudansvaret för att initiera, koordinera och genomföra projektet. Andra aktörer ska involveras avseende sina ansvarsområden, vilka de är kommer att vara beroende på valt typfall. Tjänsten är i sig inte en service till allmänheten. Tjänstekonsu- menter är myndigheter och företag med behov av information i krissituationer. Slutmålet är dock att allmänheten ska få bättre service genom att myndigheterna har bättre information och kan ta snabbare beslut. Skapa möjlighet till ett flexibelt och mer koordinerat agerande vid kriser och allvarliga händelser med stor påverkan på samhället. Genom att skapa förutsättningar för snabbare beslut baserade på en större informationsmängd med högre kvalitet från fler myndig- heter och aktörer kan man tillhandahålla en högre servicegrad mot privatpersoner och företag. Eftersom informationsdelning vid kris ska vara baserad på samma information som finns tillgänglig då det ej är kris kan denna tjänst påvisa inom vilka områden behov finns för informationsförsörj- ningsplikt och bastjänster för informationsförsörjning. Tjänsten kräver ett distribuerat och evolutionärt arbetssätt som stegvis kan byggas ut och förbättras. I olika krissituationer uppstår behov av information. hanterar respektive myndighet sin egen information och informations- delning sker fördefinierat i den utsträckning det sker. Genom att identifiera informationsbehovet vid olika krissituationer skapas möjlighet att dela information mer flexibelt och respektive myndighet kan fatta beslut baserat på en större mängd och mer fullständig information än vad som är möjligt . Utveckling av denna tjänst är svår att mäta i affärsnytta utan ska mer ses som en försäkring för tillgång till beslutsunderlag av hög kvalitet. I detta initiativ kan andra aktörer än myndigheter bidra med information, t.ex. aktörer inom näringslivet, och dessa kommer i förekommande fall även att kunna utnyttja tjänsten. Behovet av tjänsten har framkommit då MSB har koordinerat informationshantering vid krisövningar och vid verkliga kriser. Krisinformation kan omfatta stora informationsmängder med många inblandade parter, både myndigheter och privata aktörer och det leder till en stor risk att det första steget blir alltför omfattande. Viss information är sekretessbelagd och det finns begränsningar i registerlagarna som inskränker möjligheterna för myndigheter att utlämna information. Även om varje enskild del faller inom lagen, kan den samlade informationsmängden vara olaglig. Sekretessregler bör ses över så att detta inte är något hinder och avtalsfrågor bör ses över mellan berörda parter och hur delning av information ska ske. Snabbare tillgång till information av relevans för hantering av en kris/allvarlig händelse, vilket kan leda till minskade konsekvenser av en kris. Ökad samordning och bättre beslutsunderlag inför och vid kris skapar en samhällsnytta. Initiera en förstudie där man utreder vilka tjänster som existerar , vilka som redan påbörjats, samt vilka typfall som ska priori- teras. Initiativet Informationsväg – Vården strävar efter ett förbättrat informationsutbyte mellan och vården främst avseende information vid sjukskrivningar, t.ex. läkarintyg och komplettering av läkarintyg. Tjänsten är en gemensamt producerad tjänst som involverar , landsting, privata vårdproducenter och producenter av sjukvårds- system. Det övergripande syftet är att nå besparingar genom minskade handläggningstider både inom vården och och dessutom få bättre uppföljningsmöjligheter. Beräknade besparingar är påtagliga. Initiativet syftar även till kortare sjukskrivningstider och kalkyler visar även inom detta område på en mycket stor besparingspotential. Detta är en tjänst som påvisar behovet av att elektroniskt kommunicera utanför myndighetssfären för att kunna ge enskilda och företag smarta e-tjänster och effektivisera verk- samheten på myndigheter. Det är ett exempel på ett stort sam- verkansprojekt där det krävs samsyn och koordinering från flera parter. Initiativet kan snabbt bidra med erfarenheter till andra projekt eftersom det rullar i begränsad skala . Initiativet kan också fungera som ett test på hur e-legitima- tioner ska utvecklas eftersom man här använder dem i praktiken. Även teknik och samverkansavtal kan testas i detta initiativ och föreslagna lösningar kan därefter fastslås eller förbättras. finns det tydlig förbättringspotential avseende sam- verkan mellan olika vård- och försäkringsinstanser. Exempelvis visar tidigare undersökningar på att om begär in en komplettring av ett läkarintyg så förlängs sjukskrivningstiden i genomsnitt . Effekten beräknas fullt utbyggt bli betydligt mer än i minskade sjukskrivnings- kostnader. Till detta tillkommer effektiviseringar inom vård och på cirka 40–50 miljoner . Ett breddinförande involverar många aktörer vilket leder till stora utmaningar kring samverkan och styrning. En stor mängd system är inblandade vilket leder till en hög teknisk komplexitet. Vid ett breddinförande kommer antalet användare att bli högt vilket i sin tur ställer höga krav på införandet. Bland de mer konkreta utmaningarna återfinns identifiering och införande av styrningsprinciper för projektet och den färdiga lösningen, finansiering av utveckling och förvaltning, upprättandet av samverkansavtal, genomförandet av kostnads- nyttoberäkning samt definition och fastställande av meddelandehantering Initiativet är mycket intressant då det har en tydlig nytta för både för medborgare och vård- och omsorgssektorn. Det sträcker sig över myndigheter, landsting och näringsliv. Förutom den tydliga identifierade nyttan finns det stora erfarenhetsvinster att göra kring samverkan mellan myndigheter, landsting och näringsliv. Ett brett införande leder till kortare handläggningstider vid sjukskrivning samt kortare sjukskrivningstider. Landsting, privata vårdgivare och producenter av vårdsystem behöver göra kopplingar till och eventuellt viss vidareutveckling av sina patientadmini- strativa system. När lösningen finns på plats skapar den även möjligheter till flera automatiserade processer då den tekniska lösningen för samverkan finns på plats. Prov genomförs /2010 för att verifiera den tänkta lösningen. Lösningen bygger på delar som redan finns hos intressenterna som anpassas och kopplas ihop för detta syfte. finns lösningen bland annat i provdrift i Öster- götlands län. Efter provdriften ska ett breddinförande värderas och underlag för beslut skapas 2010. Ett eventuellt breddinförande involverar en stor skara intressenter inom landstingen, privata vårdgivare och tillverkare av sjukvårdssystem efter analys och beslut –2013. Mina sidor – status på mina ärenden