sou · GXB333 · 2009-04-09 00:00:00 — I sammanhanget kan nämnas att infördes Venture Capital Trust scheme (VCT scheme), som har samma syfte som EIS men som innebär att investeringarna i stället sker indirekt, genom en typ av fonder. Även enligt EIS kan investeringarna ske genom ett slags fonder men dessa fungerar endast som ombud och investeraren (den fysiska personen) är alltså fortfarande att betrakta som ägare till aktierna. Vi kommer inte att närmare redovisa reglerna om investeringar genom s.k. EISfonder, men kort kan sägas att de i huvudsak motsvarar vad som gäller vid övriga investeringar enligt EIS. infördes Corporate Venturing Scheme (CVS), som innebär i stort sett likadana skattelättnader som EIS men som gäller juridiska personer i stället för fysiska personer. Syftet med reglerna i EIS är att hjälpa vissa mindre, onoterade företag att få tillgång till externt tillväxtkapital genom att erbjuda fysiska personer som investerar i sådana företag en rad olika skattelättnader. En modell för skattelättnader vid satsningar i små industriföretag, Fi 93/13669, s. 2 f. 4 Riskkapitalavdraget och andra incitament för investeringar i onoterade företag, R 1998:40, s. 70 f. 411 Bilaga 9 SOU 2009:33 Utformningen av EIS Bolagen måste vara onoterat för emissionen men får inte noteras efteråt. Detta gäller under förutsättning att bolaget inte vidtagit några åtgärder för att bli noterat före eller vid emissionen. Registrering på särskilda listor för mindre företag som Market (AIM), PLUS Quoted eller PLUS Traded Markets anses inte som notering vid tillämpning av EIS. Investeringar i sådana bolag kan alltså berättiga till skattelättnader enligt EIS. Bolaget får inte vara kontrollerat av något annat bolag. Orsaken till denna begränsning är att syftet med EIS är att hjälpa små, självständiga bolag som har svårt att få tillgång till kapital. Om ett annat bolag kontrollerar bolaget anses det kontrollerande bolaget kunna förse bolaget med finansiering. Däremot får bolaget ha dotterbolag, förutsatt att bolaget äger av aktiekapitalet i dotterbolaget och att dotterföretaget inte (på annat sätt) är kontrollerat av ett annat bolag. För aktier emitterade gäller att bolaget (inklusive eventuella dotterbolag) inte får ha bruttotillgångar som överstiger före emissionen och efter emissionen. För aktier emitterade före är beloppsgränserna i stället respektive . Bolaget får inte ha fler än motsvarande 50 heltidsanställda för emissionen. Genom lagstiftning infördes en beloppsgräns. För aktier emitterade gäller att bolaget inte får erhålla mer än genom EIS, VCT scheme och CVS. Om beloppsgränsen överskrids är ingen av investerarna i den emissionsomgång som innebär att bolaget överskrider beloppsgränsen berättigad till lättnader enligt EIS. Bolaget måste ägna sig åt kommersiell handelsverksamhet och ha vinstsyfte. Det kapital som bolaget erhåller genom emissionen måste användas till tillåten verksamhet eller till förberedelser för att utföra sådan verksamhet. Verksamheter som inte kvalificerar för lättnader enligt EIS är bl.a. finansiell verksamhet, leasing/uthyrning, timmerproduktion och fastighetsförvaltning. SOU 2009:33 Bilaga 9 är även fartygskonstruktion och kol- och stålproduktion uteslutna. Ändringen är en anpassning till de riktlinjer som Europeiska kommissionen har utfärdat för stöd i form av riskkapital.5 Ett bolag kan ha viss otillåten verksamhet, förutsatt att den inte utgör en betydande (substantial) del av bolagets verksamhet, vilket av den brittiska skattemyndigheten ansetts innebära av bolagets aktiviteter. av det investerade beloppet måste användas i bolagets verksamhet från nyemissionen. Resterande del måste användas inom de efterföljande tolv månaderna. Det är inte ett krav att bolaget är hemmahörande i . Däremot är det ett krav att den verksamhet, som det genom emissionen erhållna kapitalet ska användas till, sker helt eller till övervägande del i . Bolag, som erhållit investeringar genom EIS, är skyldiga att upplysa den brittiska skattemyndigheten om bolagets verksamhet inte längre skulle uppfylla kraven eller om en investerare skulle erhålla något som är av mer än obetydligt värde från bolaget. Detta ska göras från tidpunkten för händelsen. Investerarna EIS gäller, som redan nämnts, fysiska personer som investerar i nyemitterade aktier i onoterade bolag. Det måste vara fråga om full-risk ordinary shares. Några rättigheter som innebär företräde till utdelning eller till företagets tillgångar vid eventuell likvidation får inte vara knutna till aktierna. Aktierna måste betalas kontant i sin helhet när de ges ut. Även fysiska personer som inte har hemvist i kan få lättnader enligt EIS, förutsatt att de är skattskyldiga i . Typer av skattelättnader Det finns fyra olika typer av skattelättnader inom EIS. Det finns vissa skillnader mellan villkoren för de olika skattelättnaderna. 5 Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag, 2006/C 194/02. Bilaga 9 SOU 2009:33 Vissa av skattelättnaderna kan kombineras medan andra är alternativa. Income Tax Relief En investerare kan få skattereduktion vid inkomstbeskattningen som investeringen görs (income tax relief). Skattereduktionen motsvarar av kostnaden för aktierna. Investeringen ska uppgå till lägst i ett bolag . Den övre beloppsgränsen har ändrats . gäller att beloppsgränsen är . Det innebär att skattereduktion kan tillgodoräknas med högst , förutsatt att det finns tillräckligt med skatt för att hela skattereduktionen ska kunna räknas av. Reduktionen kan inte göras mot utdelningsinkomster. Om aktierna har tecknats av ett beskattningsår () kan en viss del av den skattereduktion som belöper på aktierna räknas av mot skatt för det föregående beskattningsåret. Investeraren får inte vara närstående till eller i intressegemenskap (connection) med bolaget. Detta är fallet om investeraren har ett ekonomiskt intresse i bolaget på så sätt att han eller hon kontrollerar bolaget eller innehar av aktiekapitalet eller har rätt till av bolagets tillgångar vid en eventuell likvidation. Även aktier som ägs av investerarens make, föräldrar, mor- och farföräldrar, barn och barnbarn (ej syskon) räknas med. Ett sådant närståendeförhållande mellan bolaget och investeraren får inte ha funnits som sträcker sig från före emissionen till räknat från datumet för emissionen (eller efter den kvalificerande verksamhetens start om den inträffade efter emissionen). Om investeraren beviljats skattereduktion vid inkomsttaxeringen för inköp av aktier motsvarande av aktiekapitalet och året därpå köper ytterligare aktier som motsvarar av aktiekapitalet, anses han i och med det senare köpet ha hamnat i sådan diskvalificerande intressegemenskap att skattereduktionen ska återtas. Intressegemenskap anses också den ha som är företagsledare eller anställd i bolaget. Styrelseledamot (director) som inte får 414 SOU 2009:33 Bilaga 9 någon ersättning anses däremot inte ha intressegemenskap. En investerare som efter investeringen blir styrelseledamot och erhåller skälig ersättning (paid director) förlorar däremot inte rätten till skattelättnad. Investeraren måste behålla aktierna under från datumet för emissionen (eller från den kvalificerande verksamhetens start om den inträffade efter emissionen). Investeraren får inte erhålla något som är av mer än obetydligt värde från bolaget, t.ex. som lån eller som gåva, under från emissionen. Capital Gains Tax Exemption Om en investerare erhållit skattereduktion vid inkomstbeskattningen (income tax relief) och inte fått skattereduktionen återtagen, är aktierna vid avyttringen helt undantagna från kapitalvinstbeskattning, förutsatt att avyttring sker tidigast från datumet för emissionen (capital gains tax exemption). För att investeraren ska vara berättigad till denna lättnad krävs därmed att han eller hon uppfyller de villkor som gäller för skattereduktion vid inkomstbeskattningen, t.ex. att han eller hon inte har eller har haft diskvalificerande intressegemenskap med företaget. Om investeraren inte kunnat tillgodoföra sig någon skattereduktion vid inkomstbeskattningen (income tax relief) på grund av att den sammanlagda inkomsten varit för låg, eller den skatt som skulle ha betalats har reducerats ned till noll genom andra skattelättnader, kan de aktuella aktierna inte undantas från kapitalvinstbeskattning. Loss Relief Om aktierna avyttras med förlust kan investeraren dra av kapitalförlusten mot sin inkomst då aktierna avyttras eller mot vilken inkomst som helst (loss relief). Investeraren är alltså inte begränsad till att dra av kapitalförlusten endast mot kapitalvinst. Detta gäller endast i den mån investeraren inte fått skattereduktion vid inkomstbeskattningen. Om investeraren förvärvat för och medgetts skattereduktion , dvs. , kan således vid 415 Bilaga 9 SOU 2009:33 en förlustförsäljning högst dras av från annan inkomst. Denna skattelättnad är tillgänglig även för investerare som är eller har varit i intressegemenskap med bolaget. Capital Gains Tax Deferral Relief En investerare kan få skjuta upp beskattningen av kapitalvinst om vinsten återinvesteras i , dvs. i ett bolag som uppfyller de krav på verksamhet m.m. som gäller enligt EIS (capital gains tax deferral relief). Några beloppsbegränsningar finns inte. Det spelar ingen roll om innehavaren har eller har haft intressegemenskap med bolaget eller inte. En investerare som inte har intressegemenskap kan få såväl skattereduktion vid inkomstbeskattningen som uppskov med kapitalvinst på de aktuella aktierna. Aktierna måste inte innehas en viss minsta tid. Uppskovet återförs till beskattning när aktierna avyttras. Återföring till beskattning sker även om investeraren flyttar utomlands från emissionen av de nya aktierna, dock inte i det fall återflyttning görs från utflyttningen. Återtagande av skattereduktion Återtagande av skattereduktion kan ske om följande inträffar av efter emissionen: investeraren eller dennes affärspartner, make, föräldrar, mor och farföräldrar, barn eller barnbarn får intressegemenskap med bolaget, bolagets verksamhet upphör att uppfylla de krav som gäller enligt EIS (om bolaget likvideras av affärsmässiga skäl sker dock inte återtagande), investeraren avyttrar aktierna, eller investeraren erhåller något som är av mer än obetydligt värde från bolaget, t.ex. som lån eller som gåva, dock är tidsfristen i detta fall endast . SOU 2009:33 Bilaga 9 Ansökningsförfarandet För att en investerare ska kunna beviljas skattelättnader måste bolaget fylla i och ge in en blankett med uppgifter om emissionen till skattemyndigheten, som kontrollerar att bolaget uppfyller kraven enligt EIS. Om bolaget godtas sänder myndigheten ett meddelande om detta till bolaget. För att bolaget ska kunna godtas måste bolaget, förutom att uppfylla de ovan angivna kraven, ha varit verksamt . Dessutom måste uppgifterna vara inlämnade senast efter utgången av det beskattningsår då emissionen skedde. Därefter fyller bolaget i vissa uppgifter i en annan blankett och sänder den till investerarna, som sedan fyller i resterande uppgifter i blanketten och sänder in den till skattemyndigheten. Ansökan kan göras senast det femte året efter utgången av det beskattningsår då investeringen gjordes. Utvärderingar av EIS Investeringar inom EIS har gjorts med ett totalt belopp om i cirka 14 000 bolag. Under /01 skedde en kraftig ökning av användandet av systemet. (från och med taxeringsåren 2002/03) har investerats . Cirka 1 000 bolag har erhållit investeringar inom EIS . Kännedomen om skattelättnaderna Enligt en undersökning, genomförd och baserad på telefonintervjuer med företrädare för 423 privata bolag, kände av företrädarna till EIS och VCT scheme. Enligt undersökningen hade av bolagen använt EIS och VCT scheme, av bolagen kände till systemen men hade inte använt dem och av de bolag som hade använt systemen uppgav att de var effektiva och hade påverkat affärsbeslut. Kännedomen om EIS och VCT scheme hade ökat sedan det föregående året (). Små bolag, dvs. företag med en 417 Bilaga 9 SOU 2009:33 omsättning understigande , hade betydligt mindre kännedom om olika slag av skattelättnader än större företag.6 Investerarnas och företagens uppfattningar Av en undersökning , utförd på uppdrag av den brittiska skattemyndigheten och baserad på bl.a. enkätsvar från ca 2 000 investerare och telefonintervjuer med cirka 1 000 företagare, framgår att hälften av det kapital som investerats inom EIS och VCT scheme inte skulle ha satsats om inte skattelättnaderna hade existerat. Vidare framgår att det som investerarna var mest positiva till beträffande reglerna för EIS och VCT scheme var skattereduktionen vid inkomstbeskattningen (income tax relief). Det villkor som investerarna var mest negativa till var att aktierna måste innehas en viss minsta tid. Hälften av investerarna uppgav att de avsåg att behålla aktierna efter den föreskrivna innehavstidens utgång. Hälften av bolagen ansåg att EIS hade gjort det lättare att anskaffa kapital. Enligt beräkningar, grundade på inhämtad statistik, hade EIS och VCT scheme haft en viss positiv effekt på företagens tillväxt. I undersökningen beräknades förlorade skatteintäkter uppgå till per pund som investerades genom EIS.7 Effekter på företagen Enligt en forskningsrapport, utförd av och publicerad av den brittiska skattemyndigheten, hade bolag som erhållit investeringar med stöd av EIS och/eller VCT scheme i genomsnitt större tillgångar, högre omsättning och fler anställda än motsvarande bolag som inte hade erhållit investeringar enligt EIS och/eller VCT scheme.8 När det 6 Enterprise in the UK: Impact of the UK tax regime for private companies, PricewaterhouseCoopers, 2007, /eng/publications/enterprise_in_the_uk_impact_uk_tax_regime_2007.html 7 Research into the Scheme and Venture Capital Trusts, m.fl., PACEC, , , 2003. 8 Study of the impact of Scheme (EIS) and Venture Capital Trusts (VCT) on company performance, Report 44, 2008, s. 47 ff, Rapporten är baserad på uppgifter rörande de cirka 13 700 företag som 2006 erhöll åtminstone en investering med stöd av EIS och/eller VCT scheme. 12 000 av 418 SOU 2009:33 Bilaga 9 419 gäller antalet anställda var skillnaderna relativt små kvantitativt sett.9 Bolag som hade fått investeringar genom enbart EIS hade i genomsnitt lägre skuldsättningsgrad (förhållandet mellan skulder och eget kapital) och högre arbetsproduktivitet än andra bolag. Investeringar med stöd av EIS och/eller VCT scheme synes endast ha haft en försumbar påverkan på bruttovinsten. Vidare framgår att de bolag som hade fått investeringar inom EIS hade lägre vinstmarginal och lägre överlevnadsgrad än bolag som inte hade fått stöd inom EIS (eller VCT scheme). Beträffande överlevnadsgraden påpekades i rapporten att orsaken till att ett bolag är verksamt inte behöver vara ett affärsmässigt misslyckande. Det påpekades vidare att en hög överlevnadsgrad inte behöver vara en fördel ur samhällsekonomisk synvinkel, eftersom det är de unga, innovativa, företagen som kan förväntas skapa tillväxt och arbetstillfällen, men att dessa kan förväntas vara mer risktagande och därför i vissa fall misslyckas.10 företagen hade fått investeringar endast från EIS, 1 000 hade endast fått från VCT scheme och cirka 700 hade fått investeringar från både EIS och VCT scheme. 9 Study of the impact of Scheme and Venture Capital Trusts on company performance, s. 40 f. 10 Study of the impact of Scheme and Venture Capital Trusts on company performance, sammanfattning och s. 48 ff. När det gäller sambandet mellan investering genom EIS och lägre vinstmarginal kan nämnas att detta dock bara gäller till dess gått från tidpunkten för investeringen, s. 33. Bilaga 10 Utkast på författningsförslag om riskkapitalkonton Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 1 kap. 11 § och 67 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tolv nya bestämmelser, 67 kap. 30 och 32–42 §§, samt närmast före 67 kap. 30, 32, 33, 34, 35, 38, 39, 40, 41 och 42 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 11§1 Bestämmelser om hur skatten ska beräknas finns i 65 kap. Bestämmelser om beräkningen av skatt på ackumulerad inkomst finns i 66 kap. Bestämmelser om skattereduktion för underskott av kapital, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), allmän pensionsavgift, sjöinkomst och hushållsarbete finns i 67 kap. Bestämmelser om skattereduktion för underskott av kapital, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), allmän pensionsavgift, sjöinkomst, hushållsarbete, förvärv av aktier och riskkapitalkonto finns i 67 kap. 1 Lydelse enligt prop. 2008/09:77. Bilaga 10 SOU 2009:33 67 kap. 2§2 Skattereduktion ska göras för sjöinkomst, allmän pensionsavgift, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), underskott av kapital och hushållsarbete i nu nämnd ordning. Skattereduktion ska göras för sjöinkomst, allmän pensionsavgift, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), underskott av kapital, hushållsarbete, förvärv av aktier och riskkapitalkonto i nu nämnd ordning. Skattereduktion ska räknas av mot och statlig inkomstskatt, mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt mot fastighetsavgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Skattereduktion enligt 5–9 §§ ska dock räknas av endast mot inkomstskatt. Underlag för skattereduktion 30 § Underlag för skattereduktion är betalningar för aktier enligt bestämmelserna i detta kapitel under beskattningsåret och, i fall som avses i 21 § andra meningen, det närmast föregående beskattningsåret. I underlaget får räknas in betalningar om sammanlagt lägst och högst . Vid betalningar för aktier enligt 26 § andra stycket 2 får dock räknas in högst det belopp som betalats i pengar för aktierna vid bildandet av bolaget. I underlaget räknas inte in betalningar som ligger till grund för skattereduktion enligt 32–42 §§. Underlaget ska minskas med tidigare underlag för skatte2 Lydelse enligt prop. 2008/09:77. SOU 2009:33 Utkast på författningsförslag om riskkapitalkonton reduktion som avser förvärv av aktier i företag som ägs av bolaget eller förvärv av aktier i bolag som genom fusion upptagits i bolaget. Riskkapitalkonto Vilka som kan få skattereduktion 32 § Rätt till skattereduktion enligt 33–42 §§ har efter begäran de som har gjort insättning på ett riskkapitalkonto i ett kreditinstitut som lämnat sådana kontrolluppgifter som avses i 11 och 12 kap. lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter under taxeringsåret. Om kreditinstitutet inte har lämnat uppgifter i utsatt tid finns rätt till skattereduktion även för de som själva lämnat uppgifter från kreditinstitut under det år kontrolluppgift skulle ha lämnats. Begäran om skattereduktion 33 § En begäran om skattereduktion för riskkapitalkonto ska göras i självdeklarationen vid taxeringen för det beskattningsår då insättning på ett riskkapitalkonto har gjorts. Bilaga 10 SOU 2009:33 Definitioner 34 § Med riskkapitalkonto avses vid tillämpningen av detta kapitel ett särskilt konto hos 1. ett svenskt kreditinstitut, 2. eller ett utländskt kreditinstituts filial i , eller 3. ett utländskt kreditinstitut, som har kommit in med ett skriftligt åtagande till enligt 13 kap. 3 och 4 §§ lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Villkor 35 § Rätt till skattereduktion för riskkapitalkonto har den som använder insättningen till att förvärva aktier i enlighet med bestämmelserna i 20–31 §§ senast det fjärde beskattningsåret då insättningen gjordes. Förvärvet av aktier ska göras som insättningen har tagits ut. Om insättningen inte har tagits ut senast det fjärde beskattningsåret då insättningen gjordes anses den som uttagen. Uttaget anses då ha skett vid utgången av det fjärde beskattningsåret då insättningen gjordes. Uttag anses även ha skett om insättningen har överförts till ut424 SOU 2009:33 Utkast på författningsförslag om riskkapitalkonton ländskt kreditinstitut som inte kommit in med kontrolluppgifter enligt 11 och 12 kap. lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter inom den tid som anges i 14 kap. 1 § andra stycket samma lag. I det fallet anses uttaget ha skett det år insättningen togs ut från det första kreditinstitutet. Uttag anses dock inte ha skett om den som har fått skattereduktion själv lämnar uppgifter från kreditinstitutet senast efter överföringen. 36 § Insatta medel på ett riskkapitalkonto får föras över till ett annat kreditinstitut under förutsättning att 1. hela det innestående beloppet direkt förs över till ett motsvarande konto i det mottagande kreditinstitutet, och 2. det överförande och mottagande kreditinstitutet fullgör sina skyldigheter enligt detta kapitel och lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. När kontomedel förs över ska det överförande kreditinstitutet lämna det mottagande kreditinstitutet de uppgifter som behövs för att det mottagande kreditinstitutet ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt detta kapitel och lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Bilaga 10 SOU 2009:33 37 § En skattskyldig får för ett visst beskattningsår inte göra insättning på riskkapitalkonto i mer än ett kreditinstitut. Om så ändå sker får skattereduktion bara medges för insättning hos det först anlitade kreditinstitutet. Arv, testamente m.m. 38 § Om insatta medel på riskkapitalkontot övergår till en ny ägare genom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död, anses de inte som uttagna. Turordning 39 § Först insatta medel anses uttagna först. Underlag för skattereduktion 40 § Underlag för skattereduktion består av under beskattningsåret gjorda insättningar på ett riskkapitalkonto som kvarstår på kontot vid beskattningsårets utgång. I underlaget får räknas in insättningar om sammanlagt högst . Om det sammanlagda underlaget för skattereduktionen under 426 SOU 2009:33 Utkast på författningsförslag om riskkapitalkonton beskattningsåret understiger , ska skattereduktion inte tillgodoräknas. Skattereduktionens storlek 41 § Skattereduktion uppgår till av underlaget i 40 §. Särskilt tillägg 42 § Ett särskilt tillägg ska påföras om insättningen inte har använts enligt 35 § första stycket eller om uttag anses ha skett enligt 35 § andra och tredje styckena. Tillägget motsvarar statslåneräntan vid utgången av november månad året före det år uttaget gjordes ökad multiplicerad med det uttagna beloppet. Tillägg påförs inte om det finns särskilda skäl. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Bilaga 10 SOU 2009:33 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) ska ha följande lydelse. 11 kap. 9 §3 fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt kan bestämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av domstol. Med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 10 § minskad med skattereduktion enligt följande ordning 1. lagen (2008:826) om skattereduktion för fastighetsavgift, 2. lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus, 3. 67 kap. 2–19 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), och 3. 67 kap. 2–42 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), och 4. lagen (2005:1137) om skattereduktion för virke från stormfälld skog vid 2006–taxeringar. Denna lag träder i kraft . 3 Lydelse enligt prop. 2008/09:77. SOU 2009:33 Utkast på författningsförslag om riskkapitalkonton Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 17 § taxeringslagen (1990:324) ska ha följande lydelse.