sou · GXB327 · 2009-03-16 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , , FA/kommittéservice Till Statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade statsrådet och chefen för att utse en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att en svensk yrkesdansarutbildning med inriktning på klassisk dans, som håller hög internationell klass och leder till anställningsbarhet, ska kunna bedrivas (dir. 2008:32). Uppdraget skulle redovisas . förlängde regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2008:135) utredningstiden till . Före detta departementsrådet förordnades att vara särskild utredare. Per förordnades att vara sekreterare i utredningen. Departementssekreteraren förordnades som sekreterare . Hennes anställning upphörde . och hovrättsassessor att vara sekreterare i utredningen. Utredningens assistent har varit . Regeringen förordnade följande experter i utredningen: kanslirådet , samt kanslirådet och ämnesrådet , . entledigades från sitt uppdrag i utredningen. förordnades kanslirådet , , som expert i utredningen. En referensgrupp har knutits till utredningen. En förteckning över deltagarna i referensgruppen redovisas i bilaga 3. Utredningen (U 2008:02) har antagit namnet . Härmed överlämnar jag betänkandet Ta klass. Uppdraget är därmed slutfört. Arbetets uppläggning och genomförande ...................... Från balettelevskola till grundskola och gymnasium............. 2.1.3 Regeringens proposition 1978 – 2.1.4 Fortsatt försöksverksamhet ............ 2.1.5 Konstnärlig utvärdering av i Försöksverksamheten blir permanent......................... 2.2.1 Den formella regleringen av dansarutbildningen........ 2.2.2 Finansiering, elevantal och organisation ..................... Debatten om dansarutbildningen ........................................... 2.3.3 Målet för utbildningen – amatörer eller elit ................ Organisationen av utbildningen................................... Kvaliteten på utbildningen ........................................... 2.3.7 Lärarna och eleverna – pedagogiken och lärstilen....... Rekrytering och boende ............................................... Analys av regelverket ............................................................... 2.4.1 Den förberedande dansutbildningen i Finansiering och kontinuitet........................................ Yrkesdansarutbildning i andra länder – några Rekrytering, outreach, auditions, m.m. .................................. Antagning och uppdansning.................................................... En sammanhållen intensiv utbildning ..................................... Omhändertagandet av elever – internat.................................. Arbetsmarknaden för yrkesdansare ............................... Inledning och utgångspunkter ..................................... I generella termer .......................................................... Anställd eller frilans ............................................................... Unga dansares möjligheter.................................................... 4.3.2 Kungliga Svenska balettskolans statistik................... Sambanden med kulturpolitiken ................................ Behovet av yrkesdansare........................................................ Den klassiska balettraditionen .............................................. Handlingsprogram för den professionella dansen ............... Operans uppdrag och yrkesdansarna.................................... Utgångspunkten: Dansen i centrum ........................... En svensk dansarutbildning................................................... Klassisk, modern och samtida dans ...................................... En sammanhållen utbildning................................................. Yrkesdansarutbildning – utbildning för ett fåtal.................. Dansarutbildning utanför skolan .......................................... Elitutbildning förutsätter urval............................................. Hela landet som bas............................................................... Pedagogik, didaktik och utbildningens innehåll .................. En särskild huvudman............................................................ Formen för huvudmannaskapet................................. En statlig myndighet................................................... Den övergripande organisationen.............................. 7.2.3 Myndighetens ledning och uppgifter......................... En utbildning inom det offentliga skolväsendet .................. Tillsyn och kvalitetskontroll.................................................. Utbildningens uppläggning och omfattning ................. En sammanhållen utbildning ................................................. Klassiskt och modernt ................................................ Den formella regleringen............................................ En nationell syllabus ................................................... Ett fjärde år.................................................................. Urval och antagning ............................................................... Målen för utbildningen............................................... Urvalsinstrument och antagning................................ Närheten till yrket ...................................................... 8.4.3 Det tredje året förlagt till danskompani .................... Studierådgivning och elevvård............................................... Personalsammansättningen vid balettskolorna......... Kompetens och behörighet........................................ Krav på kompetens ..................................................... Förnyelse och kontinuitet.......................................... 9.3.3 Ett arbetsår anpassat till dansen................................. 9.3.4 Möjlighet att träffa avtal med kommunerna ............. Dimensionering och rekrytering.................................. Godkännande av och stöd till dansskolor ............................ Varumärket och marknadsföringen ...................................... 10.6.2 Nuvarande reglering och konsekvenser för Kostnader och finansiering........................................ Förslag till lag (2009:xxx) om yrkesdansarutbildning gemensamma drag och skillnader............................... Enligt direktiven omfattar uppdraget att utreda förutsättningarna för en svensk yrkesdansarutbildning med inriktning på klassisk dans. Utbildningen ska ha sådan kvalitet att eleverna blir anställningsbara i och internationellt. Utredningen ska belysa om utbildningen håller samma nivå som motsvarande utbildning i andra länder. Om så inte är fallet ska utredningen belysa om resurstilldelningen är tillräcklig eller om eventuella brister har andra orsaker. Betänkandet inleds med en beskrivning av nu rådande förhållanden och gällande bestämmelser. I tre avsnitt redovisas dels debatten om den svenska dansarutbildningen och synpunkter som framförts direkt till utredningen vid en rad möten och överläggningar, dels de möjligheter och begränsningar som gällande reglering av den kommunala och gymnasieskolan skapar för utbildningen inom dansområdet, dels också hur motsvarande utbildning organiserats vid ett antal skolor i andra länder. Sammantagna ger dessa beskrivningar en tydlig bild av bristerna i den svenska utbildningen till yrkesdansare inom klassisk och modern dans, som de ger vägledning när det gäller att finna lösningar. Till bakgrunds- och problembeskrivningen fogas en redovisning dels av arbetsmarknaden för yrkesdansare, dels av sambanden mellan dansarutbildningen och kulturpolitiken. Inte minst de internationella jämförelserna leder till slutsatsen att dansarutbildningen måste vara en elitutbildning för att bli konkurrenskraftig internationellt. Det innebär, att den gängse principen i svensk skola, att den som antagits till en yrkesutbildning också ska ges stöd att efter sina förutsättningar fullfölja den, inte är rimlig att tillämpa. Endast de elever som vid vissa givna åldrar nått en på förhand angiven färdighetsnivå bör få fortsätta utbildningen. Det måste stå helt klart för både föräldrar och elever, att denna utbildning endast vänder sig till dem, som har som mål att verka som yrkesdansare på internationell elitnivå. Detta principiella ställningstagande är vägledande för övriga förslag och bedömningar i betänkandet. Är man inte beredd att godta ett sådant synsätt, återstår alternativet att inte bedriva någon yrkesdansarutbildning i . I stället kan man köpa utbildningsplatser vid någon eller några ledande institutioner i andra länder för det fåtal svenska ungdomar, som både har intresse av och förutsättningar för att dansa balett på elitnivå. Behovet av dansare inom detta område i skulle dessutom såväl kvantitativt som kvalitativt kunna tillgodoses genom rekrytering från andra länder. De utbildnings- och kulturpolitiska förlusterna av att avveckla utbildningen i skulle dock vara kännbara. Utredningen har utgått ifrån att tidigare riksdagsbeslut om att i huvudsak ska vara självförsörjande på dansare fortfarande ska gälla. Utredningen har kunnat identifiera några faktorer som i hög grad bidrar till den bristande kvalitén på den svenska dansarutbildningen. Dansarutbildningen inordnades 1981 i och gymnasieskolan varvid begränsad hänsyn togs till utbildningens särart. De lösningar som valdes var kompromisser på skolans villkor. Med reform följde ett kommunalt huvudmannaskap, kommunala prioriteringar och därmed stora skillnader mellan utbildningsorterna och anpassning till den kommunala skolenhet där verksamheten bedrivs. Resursbrist i förening med skollagens reglering bl.a. av lärartjänster har återverkat negativt på undervisningens kvalitet. De lösningar som föreslås bygger på tanken att dansarutbildningen ska skiljas ut från och gymnasieskolan samt att staten tar över huvudmannaskapet. Dansarskolan föreslås bli en ny skolform i det offentliga skolväsendet, som i sin helhet finansieras av staten. Den ska utgöra ett vertikalt integrerat alternativ till årskurser 4–9 och gymnasieskolan. Elever på grundskolenivå ska fullgöra sin skolplikt i dansarskolan och ska väsentligen följa samma kursplaner som gäller i . De avvikelser som gäller för den förberedande dansutbildningen föreslås bli överförda till dansarskolan. Därutöver föreslås bl.a. att skolåret ska kunna förlängas till högst och att lärarna i dans inte ska omfattas av skollagens föreskrifter om lärare. Den nya myndighet som ska ansvara för den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen föreslås, för att skapa utrymme för undervisning i dans, heta Dansarskolan. Undervisningen avses dock bedrivas under namnet Kungliga . Yrkesdansarutbildningen på gymnasial nivå ska fokusera på dansen, men alla elever som fullföljer utbildningen ska – liksom – få en teoretisk grund som ger grundläggande högskolebehörighet och möjlighet att läsa motsvarigheten till ett utökat program. De ska få examen från Dansarskolan och förutsätts – mot bakgrund av högskolans uppdrag att validera reell kompetens – bli likabehandlade vid ansökan till högskolan. Även här avses skolåret kunna förlängas och lärarna i dans kunna anställas efter en fri meritvärdering och . Den allmänna värdegrunden i läroplanerna ska gälla även för dansarskolan. Man måste emellertid beakta, att utbildningsmålet och därmed utbildningens innehåll är hårt styrt av en internationell standard. I detta avseende skiljer den sig emellertid inte från en del andra yrkesutbildningar. Även om utbildningen med nödvändighet ofta har mästar/lärling-karaktär, måste respekten för elevens integritet och rättigheter upprätthållas. Utbildningen vid dansarskolan ska utformas med syfte att utbilda dansare för den klassiska balettrepertoaren och dansare inom modern dans. Eleverna förutses bli verksamma såväl inom de offentliga institutionerna som utanför dessa, i kompanier och fristående grupper, som arbetar med dansen som konstform. Genom utbildningen ska deltagarna få en god grund för fortsatt utveckling också inom andra sceniska dansformer. Utbildningen ska emellertid inte utformas eller dimensioneras med utgångspunkt i behoven av dansare inom t.ex. musikaler, operetter och populärmusik. Fokus ska ligga på den klassiska baletten och på modern dans, som har den klassiska tekniken som en väsentlig grund. Utbildningen bör således omfatta såväl klassisk balett som modern dans. Båda inriktningarna ska ha samma vikt utan över- eller underordning. Elevernas förutsättningar, intresse och egna val ska avgöra fördelningen mellan dansformerna av successivt ökande delar av utbildningstiden. Syftet med utbildningen på grundskolenivå ska vara att erbjuda eleverna utbildning och träning för att grundlägga och utveckla fär- digheter som behövs för att efter ytterligare utbildning kunna dansa klassisk balett samt modern dans på professionell nivå. Målet med den förberedande dansarutbildningen är att de elever som fullföljer utbildningen ska vara rustade att fortsätta sin dansarutbildning på avancerad yrkesnivå. Utbildningen på gymnasial nivå har som syfte att erbjuda eleverna en yrkesutbildning i klassisk balett och modern dans. Målet för yrkesdansarutbildningen är att den elev som fullföljer utbildningen ska kunna uppvisa färdigheter inom klassisk balett eller modern dans, som gör att eleven står sig i internationell konkurrens och är anställningsbar. Inom yrkesutbildningen betonas ofta betydelsen av att tillägna sig yrkeskunnande på en arbetsplats. För dansarutbildningens del innebär detta, att ett nära samarbete med ett eller helst flera danskompanier, som ger eleverna tillfälle att träna och dansa med yrkesverksamma dansare, i hög grad skulle främja progressionen i elevernas yrkeskunnande. Ansvaret för att en svensk yrkesdansarutbildning blir internationellt konkurrenskraftig delas därför av danskompanierna, som måste erbjuda möjligheter till arbetsplatsförlagt lärande för eleverna i dansarskolan. Förslag förs fram om att elever, som är tillräckligt kvalificerade, ska kunna genomföra huvuddelen av den sista årskursen vid Kungliga baletten, vid eller andra ensembler som är intresserade av att medverka. Mot bakgrund av den begränsade arbetsmarknaden för yrkesdansare inom klassisk och modern dans samt möjligheterna att fylla klasserna med kvalificerade elever föreslås antalet utbildningsplatser på gymnasial nivå minskas från 90 till 66. Antalet utbildningsplatser på grundskolenivå i , och föreslås vara oförändrat 280. Avvecklingen av utbildningen i fullföljs. Frågorna om behörighet, urval och antagning är centrala för en elitutbildning, men också kontroversiella i den svenska traditionen. Förslagen innebär att elevens lämplighet och färdigheter ska vara utslagsgivande vid urval mellan sökande. Urval väsentligen grundat på uppdansning inför jury ska ske inför antagning till årskurserna 4 och 7 samt vid övergång till yrkesdansarutbildningen på gymnasial nivå. Den föreslagna modellen förutsätter fortlöpande information och återkoppling till elever och föräldrar samt en väl fungerande studierådgivning. Också betydelsen av övriga delar av elevvården betonas, inte minst inom de fysiologiska och medicinska områdena. Med tanke på de mycket stora krav som utbildningen ställer på eleverna är det väsentligt att kunna rekrytera de barn och ungdomar som har förutsättningar och intresse att utbilda sig till yrkesdansare. Förslag förs fram om uppsökande verksamhet. Ett system för godkännande av och stöd till kommunala och enskilda dansskolor runt om i landet för barn på mellanstadiet föreslås. För att förbättra de sociala villkoren för elever som inte kan bo på hemorten, föreslås att ett elevhem skapas i . Vidare föreslås förbättringar av stödet till elever som bor inackorderade eller som har långa resor till utbildningen. Förslagen innebär kostnadsökningar på en rad punkter. Resurserna för yrkesdansarutbildningen behålls i huvudsak oförändrade trots minskningen med 24 utbildningsplatser, vilket bör skapa utrymme för ytterligare individualisering av utbildningen. Medel beräknas bl.a. för ökad användning av kort- och visstidsanställda lärare, ökad arbetsplatsförläggning av utbildningen, möjlighet till specialisering mot klassisk dans på högstadiet och köp av rättigheter till moderna koreografier. Ett elevhem medför betydande kostnader. Medel har också beräknats för ett mindre kansli för Dansarskolan. Förslagen innebär sammantaget förstärkningar på ca men också besparingar på ca som en följd av volymminskningar. Totalt beräknas den nya verksamheten kosta . Reformen föreslås bli finansierad genom en minskning av statsbidraget till kommunerna med , medel motsvarande det nuvarande statsbidraget (19,) samt som omfördelas inom statsbudgeten. lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 1 kap. 1 och 19 §§, 3 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 1 kap. 7 a §, med följande lydelse. 1. kap. Allmänna föreskrifter För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, specialskola och sameskola. Förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns särskilda utbildningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offentliga skolväsendet. För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, specialskola, sameskola och dansarskola. Förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan, sameskolan och dansarskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns särskilda utbildningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offentliga skolväsendet. Barn ska fullgöra skolplikten i , särskolan eller specialskolan. Skolplikten får också fullgöras enligt 8–10 kap eller enligt lagen (2009:xxx) om yrkesdansarutbildning. Det allmänna anordnar också pedagogisk verksamhet i form av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. För dessa verksamheter gäller i denna lag endast 1 kap. 2 a och 2 b §§, 2 a kap., 14 a kap. samt 15 kap. 5 och 11 §§. Som alternativ till finns förberedande dansarutbildning. Staten är huvudman för utbildningen. Närmare bestämmelser finns i lagen (2009:xxx) om yrkesdansarutbildning. i 20–22 §§ i 20–22 §§ gäller utbildning i , gäller utbildning i , ende skolor anges i 9 kap. 18 §. anges i 9 kap. 18 §. 2 § Barn skall fullgöra skolplikten i , särskolan eller specialskolan. Skolplikten får också fullgöras enligt 8–10 kap. lag (2009:xx) om yrkesdansarutbildning Inom dansarskolan anordnas förberedande dansarutbildning och yrkesdansarutbildning. Verksamheten ska syfta till att ge barn och ungdomar utbildning med särskild inriktning på dans som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurs 4–9 samt i gymnasieskolan. Om inte annat följer av denna lag ska vad som föreskrivs i 1–2, 3–4 och 14–15 kap. skollagen (1985:1100) gälla. Vad som i 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100) föreskrivs om lärare ska inte tillämpas ifråga om undervisning i dansämnen. Istället gäller att för den undervisningen ska lärare användas som har kompetens för undervisningen. Med undantag från 2 kap. 4 § skollagen (1985:1100) får en lärare i dans som uppfyller kraven i första stycket anställas tills vidare, dock längst . En sådan anställning får förnyas. Den sammanlagda anställningstiden får vara högst . Bestämmelsen i 5 § andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd om när en anställning övergår till en tillsvidareanställning ska inte gälla. Förberedande dansarutbildning får anordnas för elever från hela landet i dels årskurserna 4–6, dels årskurserna 7–9 i . Den förberedande dansarutbildningen är en sådan särskild utbildning som avses i 4 kap. 3 a § 2 skollagen (1985:1100). Till den förberedande dansarutbildningen ska elever tas emot som har de färdigheter och förutsättningar som krävs för att kunna genomföra utbildningen. Föreskrifter om intagning samt om urval mellan sökande får meddelas av regeringen. För elever i förberedande dansarutbildning som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet ska staten svara för att eleverna utan extra kostnader får tillfredsställande förhållanden. Staten ska svara för att eleverna kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. Elev som fullgör skolplikt inom förberedande dansarutbildning är inte skyldig att gå i skolan för att delta i obligatoriska inslag i utbildningen per läsår. Vad som sägs i 4 kap. 10 § skollagen (1985:1100) om att en elev ska beredas tillfälle att fullfölja utbildningen efter att skolplikten har upphört ska i fråga om förberedande dansarutbildning endast gälla om eleven bedöms ha förutsättningar att kunna nå målet för utbildningen. Yrkesdansarutbildningens nivå ska motsvara ett nationellt program i gymnasieskolan och kunna ligga till grund för fortsatt utbildning på högskolenivå eller för yrkesverksamhet. Till yrkesdansarutbildningen ska de elever tas emot som uppfyller behörighetskraven i 5 kap. 5 § första stycket 1 och 2 skollagen (1985:1100) samt har de färdigheter och förutsättningar som krävs för att kunna genomföra utbildningen. Föreskrifter om intagning samt om urval mellan sökande får meddelas av regeringen. En elev som tagits in på yrkesdansarutbildningen och har påbörjat den, har rätt att fullfölja utbildningen om eleven bedöms ha förutsättningar att kunna nå målet för utbildningen. Vad som sägs i 5 kap. 21 § skollagen (1985:1100) om att utbildningen ska vara avgiftsfri ska också gälla yrkesdansarutbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om organisationen och utformningen av den utbildning som avses i denna lag. förordning (2009:xx) om yrkesdansarutbildning m.m. Härigenom föreskrivs följande. I denna förordning finns bestämmelser om förberedande dansarutbildning och yrkesdansarutbildning utöver vad som föreskrivs i lagen (2009:xxx) om yrkesdansarutbildning. Sådan utbildning anordnas av Dansarskolan. Om inte annat föreskrivs i denna förordning ska grundskoleförordningen(1994:1194) tillämpas även för den förberedande dansarutbildningen. Dansarskolan får meddela föreskrifter om avvikelser från timplanen i bilaga 3 till skollagen (1985:1100). Dansarskolan ska fastställa kursplaner samt meddela föreskrifter om mål för undervisningen i dansämnen. I utbildningen behöver betyg inte sättas i ämnena bild, slöjd och teknik. Med undantag från vad som föreskrivs i 4 kap. 2 § grundskoleförordningen (1994:1194) ska elevernas skolarbete kunna förläggas till måndag–lördag. Urvalet till förberedande dansarutbildning i årskurs 4 respektive årskurs 7 ska grunda sig på färdighetsprov och en bedömning av sökandens förutsättningar att fullfölja utbildningen. Dansarskolan ska anordna färdighetsprov på varje ort där utbildningen bedrivs. Dansarskolan ska utse en nämnd som ska svara för antagningen. Dansarskolan ska fastställa en utbildningsplan för yrkesdansarutbildningens innehåll och mål. Utbildningsplanen ska innehålla de kärnämneskurser som anges i 7 kap. 5 § högskoleförordningen (1993:100). Dansarskolan ska sträva efter att även erbjuda eleverna möjlighet till frivillig undervisning i kurser som ligger utanför yrkesdansarutbildningen.