sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — Det kan hellre uttryckas så här: Arbetsförmågan är inte ned- satt på grund av sjukdom. 5.5SAMBANDSORD FINNS MEN SYFTNINGARNA KAN VARA OKLARA I min analys har jag även studerat om det finns sambandsord i texten och om syftningarna är klara. Jag har kunnat konstatera att det finns nödvändiga sambandsord i domarna, ord som binder ihop meningar och tankar. Texttypen utmärks framför allt av sambandsord som därför, eftersom, då, alltså, således, sålunda, följaktligen, därmed, men, emellertid, också, dock att, inte heller. Den typen av sambandsord är naturliga att använda i resonemangen och bedömningarna med den struktur som dessa har. Även mera omständliga sambandsuttryck förekommer rikligt, dvs. med hänsyn till , mot bakgrund av , med hänvisning till. I de flesta fall skulle därför, eller alltså i stället kunna användas. De bindeord som förekommer i framför allt domskälen är alltså sådana som summerar ett händelseförlopp eller lämnade fakta i form av bevisning eller annat. Det är ju så som domstolens bedömning i regel är uppbyggd. Däremot är det mycket sällan det förekommer sådana bindeord som utmärker en argumentation, där olika fakta vägs mot varandra. I en argumentation behövs bindeord som visserligen, trots att, även om, dessutom, däremot, nämligen, tvärtom, (kan noteras att). Avsaknaden av den här typen av bindeord visar att domstolen sällan argumenterar för eller emot påstådda fakta, yrkanden eller annan information. Den drar bara slutsatser av den information som åter- ges i texten. I referaten av vad olika personer sagt brukar den talande omnämnas med personligt pronomen (hon eller han) i hela referatet. Att an- vända personliga pronomen för att syfta tillbaka på någon som redan nämnts är ett naturligt sätt att skapa sammanhang i texten. Men dessvärre ger den här metoden ibland oklara syftningar. Oklara syft- ningar har jag funnit i ungefär hälften av domarna. Det är framför allt när någons berättelse innefattar flera per- soner och man omnämner den talande som han eller hon som problemen uppstår. yrkar - - - Bolagets revisor, som bedömde att lägenheten var privat, krävde då att bokföringen gjordes om och att han själv skulle köpa ut lägenheten för att undgå en revisorsan- märkning. Revisorn skrev då att han haft ett kommersiellt lån från bolaget bolaget legat ute med pengarna. : Han började åta sig köruppdrag åt transportföretag /2002 och han började förmedla köruppdrag till andra lastbilschaufförer . - - - Lastbilschauffören som körde lastbilen till X-stad följde med i lastbilen till H-by. Han färdades med tåg eller buss tillbaka till X-stad. Han antog att last- bilarna fortsatte färden söderut. Han körde alltid sträckan X-stad till H-by och körtiden var . Han hade kon- takt med sex transportföretag: : Hon bodde i en lägenhet i ett hyreshus i när- heten av sonen och svärdottern hus. - - - Hon gick in till i köket. gick ut i hallen. Hon såg då männen i hallen. Hon tänkte då att hon hade sett dem på trappan. : - - - (Modern till den misstänkte har bott tillsammans med den som knivhuggits, ). Han har träffat den sistnämnde (, min anm.) och har uppfattningen att denna var bra att ha att göra med när han var nykter men kunde bli aggressiv när han druckit alkohol. Han har inte sett när han varit aggressiv men har sett modern ha skador 6SKRIVREGELFEL OCH SKRIVFEL KAN BIDRA TILL ATT TILLTRON TILL DOMSTOLEN MINSKAR Även om språket till övervägande delen är korrekt, så förekommer det enstaka stavfel och avsteg från skrivregler i nästan hälften av domarna, flest i tingsrättsdomar. Självklart kan sådana slarvfel minska tilltron till domstolen. Det kan vara utelämnade ord, särskrivningar (överklagande skrift, ICA butik, kontors göromålen,) och osäkerhet i ordval (något av de omstämda avseendena, förkommer svårförklarliga omstän- digheter, såsom tingsrätten funnit är alltså NN förfallen till ansvar för olaga hot och våldtäkt mot barn). Även felaktig interpunktion (t.ex. semikolon i stället för kolon) och rena skrivfel (henens, at, inte aldrig) förekommer. Oförklarade förkortningar förekommer också då och då. Det kan vara förkortningar på lagar (t.ex. ErsL , AFL, LAF), myndighets- namn (t.ex. SKL), tekniska termer (t.ex. SGI) och sjukdomar (IPS, CNS, IBS). Det kan löna sig med en extra korrekturläsning eller användning av språkkontrollprogram kan för att avhjälpa de här misstagen. 7DEN TYPOGRAFISKA UTFORMNINGEN KAN BEHÖVA SES ÖVER OCH GÖRAS ENHETLIGARE De flesta domar har från de olika domstolsslagen har en standard- iserad utformning med samma teckensnitt, teckenstorlek, radav- stånd och radlängd. Förvaltningsdomstolarna har i regel kortare rader än de allmänna domstolarna, vilket ökar läsligheten. Ett par domar avviker med en mindre teckenstorlek och tätare radavstånd. Som jag tidigare nämnt skulle en sammanfattning och en inne- hållsförteckning till domarna med fördel kunna placeras i början av domen. Det skulle i så fall innebära att åtminstone längre domar behöver en helt ny yttre utformning. Även en placering av dom- slutet först i förvaltningsmålen ger anledning till en översyn av mallarna. skulle detaljer som uppgifter i sidhuvudet, mar- ginaler, teckensnitt etc. kunna ses över av expertis så att domarna i det avseendet får en enhetlig och professionell utformning. Vad som skulle vinna på ett nytänkande är bl.a. rubrikernas ut- seende. Inne i texten skrivs följande rubriker alltid med versaler: Yrkande, Domslut/X-rättens avgörande, Domskäl/Skälen för X- rättens avgörande och Hur man överklagar. Utformningen av öv- riga rubriker varierar. med kursiv stil, med fetstil eller med normal stil med understrykning. Referat av parterna, vittnen m.fl. kan ibland inledas med en radrubrik med personens namn och efter- följande kolon, ibland ha en rubrik med personens namn på egen rad eller inte rubriceras alls. Särskilt i längre domar behövs en systematik i rubrikerna, så att man lätt kan se rubriknivåerna och därmed hur texten är uppbyggd. Det behövs även för att man ska kunna göra en meningsfull inne- hållsförteckning. Ett professionellt utformat dokument tjänar såväl läsligheten som läsbarheten och kan bidra till ökat förtroende för domstolen. 8VAD TYCKER JURISTERNA OM SPRÅKET OCH DEN YTTRE UTFORMNINGEN? Det är i kommentarerna kring de olika kriterierna som juristerna nämner språkliga ting och enstaka brister i den yttre utformningen. De formella brister som anges är oklar nummerreferens i huvudet vid Motpart, fult med datum stämplat överst i sidhuvudet och en synpunkt att tingsrättens sätt att ha en domslutsblankett för varje part är förvirrande. Man kommenterar också att det i en och annan dom saknas underskrifter och uppgifter om nämndemän. De språkliga kommentarerna är flera. De gäller språkfel som fel ordföljd och oklar syftning, liksom skrivfel och stavfel. Det finns också allmänna omdömen om språket som onödigt komplicerat språk eller pratigt skrivet och ordrikt, liksom omdömen som krånglig svenska, språkligt sett en blandning av högtravande jurist- språk och vardagssvenska och språket kunde möjligen vara mera kundvänligt. Några domar har fått kommentarerna att meningarna är långa, knepiga eller felaktigt byggda. Ordvalet kommenteras ibland som konstigt med exemplen utgå i stället för betala eller lite högtrav- ande och ålderdomligt, t.ex. jämlikt. Men språket i vissa domar får även rosor och positiva omdömen som mycket god språkbehandling, lättläst, bra flyt i språket, välformu- lerat, klart och enkelt. Det händer emellertid att de två jurister som bedömt samma dom har helt motsatta uppfattningar, där den ena anser att språket är klart och enkelt och den andra att språket är onödigt komplicerat. Omdömena stämmer i stort överens med mina iakttagelser. Doms- språket präglas både av önskan (?) att bevara det traditionella doms- språket och av strävan att skriva allmänspråkligt. Det är skribenten eller skribenterna själva som avgör stilen. Ekman-Öst, , 2008: Svåra ord i domar. Förstår vanliga männi- skor innebörden av juridiska domar? (, HSV 400, Uppsats 15 hp) Handläggningen av ärenden i . Ds 1998:39, 4 uppl. Statsrådsberedningen, 1998. webbplats: sammanfattningar av föreskrifter, wwwU .fi.seU Hellspong, , 2001: Metoder för brukstextanalys. Kimble, , 2006: Lifting the fog of Legalese. Essays on Plain Language. Klarspråkstestet: wwwU .sprakradet.se/testetU Ds 1998:43, 2 uppl. Statsrådsberedningen, 1998. Några riktlinjer för författningsspråket. PM 1994 (2 uppl.). Statsråds- beredningen, 1994. Språk och struktur i domar och beslut. , 2005, 2 uppl. Språket i lagar och andra författningar. Statsrådsbered- ningen, 1967. , , 2008: Förståelsen av domar. En intervjuundersökning av advokaters syn på klienters förståelse av domtexter. Förtroende- utredningen (Ju 2007:08). , : Kommittésvenska. 1974, Svenska språk- nämnden. Analysschema – sammanställning av resultatet Typiska ord och fraser i domar som kan ersättas? Så står det alltid i domarna Kan formuleras mera allmänspråkligt, Till stöd för sin talan Vad NN anfört föranleder Vad NN framfört ändrar inte vinner inte stöd av (sagt) stöds inte av Lämna ansökan utan bifall Bestrida bifall till ansökan Invända mot/motsätta sig att ansökan beviljas/anse att ansökan inte ska Medge bifall till ansökan Gå med på att ansökan beviljas/ anse att efterskänka/(omformulering i stället för Det är fråga om besluta att X ska fortsätta att få vård enligt LVU skall bestå Med föreskrift för NN att med villkoret att NN Tingsrätten beslutar att NN att till Y utge x kr ska betala x kr till Y SOU 2008:106 Bilaga 10 i målet vid handen HINDER, HÅLLAS FÖR VISST utan hinder av att trots att, även om Det får hållas för visst att NN insett att om att NN insett att I varje fall, åtminstone, i vilket fall som helst Med anledning av detta att beslutet tills vidare Betala x kronor jämte ränta Betala x kr plus/och ränta Befria någon från , någon får slippa NN frikänns (eller annan konkret Käromålet, talan etc. ogillas (en konkret formulering om vad domslutet innebär, t.ex. Rätten beslutar I målet är ostridigt Parterna är överens om/ är inte oense om PÅFÖLJD, PÅKALLA , PÅ SÄTT ... Med risk för att på sätt (åklagaren angivit) på det sätt som, så som åklagaren angett Rätten finner att fängelsestraff Rätten anser inte att det är inte är oundgängligen påkallat absolut nödvändigt med fängelsestraff, att det finns ett absolut krav på skall stanna på staten staten ska betala, ska staten stå för slippa betala, slippa sin skyldighet förslag till nya kallelseblanketter för tilltalade, målsägande och vittnen Stämning med kallelse till tilltalad i brottmål (blankett nr 1) X mot Y: Misshandel Tingsrätten kallar dig till huvudförhandling. Där ska du svara på det du åtalas för i bifogade stämningsansökan. Du måste komma personligen till tingsrätten på följande adress och tid. Plats: Tingsrätten, , . Vilken lokal huvudförhandlingen äger rum i visas på en informationstavla vid entrén. Tid: , . Kontakta genast tingsrätten om du får giltigt skäl att inte komma Om du till exempel skulle bli allvarligt sjuk eller av annat skäl inte kan komma till huvudförhandlingen, måste du genast kontakta oss per telefon (nummer) eller e-post (adress). Observera att du måste ha giltigt skäl för att inte komma. Vilka de giltiga skälen är står i upplysningarna på nästa sida. Den som är frånvarande utan giltigt skäl, kan bli hämtad till tingsrätten av polisen eller bli skyldig att betala i vite. Vi är enligt lag skyldiga att upplysa dig om detta. Tala om vilka vittnen eller andra bevis du har före huvudförhandlingen Om du vill ha med vittnen vid huvudförhandlingen, måste du kontakta oss . Ange då vittnenas namn och adress. Kontakta oss också om du vill lägga fram andra bevis. Det är viktigt att du talar om vad du vill styrka med varje bevis. Skriftliga bevis kan du lämna till oss i original eller kopia. Handlingarna bör lämnas i två exemplar. Vi ber dig ta med kallelsen till huvudförhandlingen. Tänk också på att kallelsen gäller så länge vi inte meddelat något annat. Om du vill veta mer Vi hjälper dig gärna om du har frågor eller vill veta mer om huvudförhandlingen. Du kan också hitta information om oss och hur det går till i domstolen på vår webbplats (). Information om hur domstolen kommer att delge dig handlingar Baksida med upplysningar till Stämning med kallelse till tilltalad i brottmål (blankett nr 1) Vad anses som giltigt skäl? Ett giltigt skäl för att inte komma till huvudförhandlingen kan vara att 1.du blir plötsligt sjuk (läkarintyg krävs som regel), 2.det blir avbrott i allmänna kommunikationer, 3.något annat händer som du inte kunnat förutse och som hindrar dig från att komma. Det är också ett giltigt skäl om ditt ombud får förhinder av samma slag och du inte lyckas skaffa ett nytt ombud . Observera att arbete eller semester inte kan vara ett giltigt skäl. Därför är det viktigt att komma Det är svårt att hitta tider för domstolsförhandlingar som passar alla berörda. Om någon inte kommer, kan det bli nödvändigt att ställa in förhandlingen, vilket leder till stora kostnader och onödigt besvär för alla. Din närvaro är alltså mycket viktig även av dessa skäl. Kallelse till målsägande i brottmål (blankett nr 2) X mot Y: Misshandel Tingsrätten kallar dig till huvudförhandling där du kommer att höras om (fyll i vad som gäller). Plats: Tingsrätten, , . Vilken lokal huvudförhandlingen äger rum i visas på en informationstavla vid entrén. Tid: , . Du har rätt till ersättning Du har rätt till viss ersättning för förlorad arbetsinkomst eller andra kostnader du har för att komma till huvudförhandlingen. Du kan också få förskott. Mer information om ersättningen finns i upplysningarna på nästa sida. Kontakta genast tingsrätten om du får giltigt skäl att inte komma Om du t.ex. skulle bli allvarligt sjuk och inte kan komma till huvudförhandlingen, måste du genast kontakta oss per telefon (nummer) eller e-post (adress). Observera att man måste ha giltigt skäl för att inte komma. Vilka de giltiga skälen är står i upplysningarna på nästa sida. Där står också vad som kan hända om man är frånvarande utan giltigt skäl. Om du vill veta mer Kontakta oss eller vittnesstödet (tfnnr) om du har frågor eller vill veta mer om huvudförhandlingen. Vi hjälper dig gärna. Du kan också hitta information om oss och hur det går till i domstolen på vår webbplats (). Information om vad som kommer att hända i domstolen och vart du som målsägande kan vända dig med olika frågor kan du dessutom få genom webbaserade rättegångskola (). Var vänlig ta med kallelsen till huvudförhandlingen. Tänk också på att kallelsen gäller så länge vi inte meddelat något annat. Tack för din medverkan! Upplysningar till Kallelse till målsägande i brottmål (blankett nr 2) Vad kan man få ersättning för? Du får ersättning för följande: Resor med allmänna kommunikationsmedel (lägsta klass) eller egen bil eller annat motorfordon enligt särskild taxa. Uppehälle till ett visst maxbelopp. Förlorad arbetsinkomst och annan s.k. tidsspillan till ett visst skattefritt maxbelopp. Ersättning för flyg- eller taxiresa betalas bara undantagsvis. Ta därför kontakt med tingsrätten innan du köper en flygbiljett eller tar en taxi. När får man betalt? I samband med förhandlingen kommer vi att fråga dig om du har haft några kostnader och hur stora de i så fall varit. Var därför beredd på att svara på detta. Tingsrätten beslutar sedan på en gång vilken ersättning du har rätt till, och du får som regel betalt innan du lämnar domstolen. Om man vill ha förskott Du kan få förskott på ersättningen för resa och uppehälle. Om du behöver det, vänd dig till tingsrätten. Du kan också få förskottet hos polisen eller kronofogdemyndigheten, om du visar upp kallelsen. Vad anses som giltigt skäl? Ett giltigt skäl för att inte komma till huvudförhandlingen kan vara att 1.du blir plötsligt sjuk (läkarintyg krävs som regel), 2.det blir avbrott i allmänna kommunikationer, 3.något annat händer som du inte kunnat förutse och som hindrar dig från att komma. Det är också ett giltigt skäl om ditt ombud får förhinder av samma slag och du inte lyckas skaffa ett nytt ombud . Observera att arbete eller semester inte kan vara ett giltigt skäl. Vad kan hända om man är frånvarande utan giltigt skäl? Den som är frånvarande utan giltigt skäl kan bli skyldig att betala i vite. Man kan också bli hämtad av polisen till rättegången och i vissa fall bli skyldig att betala rättegångskostnader. Bestämmelser om detta finns i . Därför är det viktigt att komma Det är svårt att hitta tider för domstolsförhandlingar som passar alla berörda. Om någon inte kommer kan det bli nödvändigt att ställa in förhandlingen, vilket leder till stora kostnader och onödigt besvär för alla. Din närvaro är alltså mycket viktig även av dessa skäl. Kallelse till vittne (blankett 4) Tingsrätten kallar dig till huvudförhandling där du kommer att höras som vittne till (fyll i vad som gäller). Plats: Tingsrätten, , . Vilken lokal huvudförhandlingen äger rum i visas på en informationstavla vid entrén. Tid: , . Du har rätt till viss ersättning Du har rätt till viss ersättning för förlorad arbetsinkomst eller andra kostnader du har för att komma till förhandlingen. Du kan också få förskott. Mer information om ersättningen finns i upplysningarna på nästa sida. Viktigt att du kommer till huvudförhandlingen Dina uppgifter är av stor betydelse för att domstolen ska kunna komma till ett riktigt resultat. Det är därför viktigt att du kommer till huvudförhandlingen. Om du t.ex. skulle bli allvarligt sjuk, måste du genast kontakta oss per telefon (nummer) eller e- post (adress). Observera att man måste ha giltigt skäl för att inte komma. Vilka de giltiga skälen är står i upplysningarna på nästa sida. Där står också vad som kan hända om man är frånvarande utan giltigt skäl. Om du vill veta mer Kontakta oss eller vittnesstödet (tfnnr) om du har frågor eller vill veta mer om huvudförhandlingen. Vi hjälper dig gärna. Du kan också hitta information om oss och hur det går till i domstolen på vår webbplats (). Information om vad som kommer att hända i domstolen och vart du som vittne kan vända dig med olika frågor kan du dessutom få genom webbaserade rättegångskola (). Var vänlig ta med kallelsen till huvudförhandlingen. Tänk också på att kallelsen gäller så länge vi inte meddelat något annat. Tack för din medverkan! Upplysningar till Kallelse till vittne (blankett 4) Vad kan man få ersättning för? Du får ersättning för följande: Resor med allmänna kommunikationsmedel (lägsta klass) eller egen bil eller annat motorfordon enligt särskild taxa. Uppehälle till ett visst maxbelopp. Förlorad arbetsinkomst och annan s.k. tidsspillan till ett visst skattefritt maxbelopp. Ersättning för flyg- eller taxiresa betalas bara undantagsvis. Ta därför kontakt med tingsrätten innan du köper en flygbiljett eller tar en taxi. När får man betalt? I samband med förhandlingen kommer vi att fråga dig om du har haft några kostnader och hur stora de i så fall varit. Var därför beredd på att svara på detta. Tingsrätten beslutar vilken ersättning du har rätt till. Vill du ha ersättningen betald till en bank i utlandet, måste du ange (Account number) och BIC (). Om man vill ha förskott Du kan få förskott på ersättningen för resa och uppehälle. Om du behöver det, vänd dig till tingsrätten. Du kan också få förskottet hos tingsrätten, polisen eller kronofogdemyndigheten på den ort där du befinner dig, om du visar upp kallelsen. Vad anses som giltigt skäl? Ett giltigt skäl för att inte komma till huvudförhandlingen kan vara att 4.du blir plötsligt sjuk (läkarintyg krävs som regel), 5.det blir avbrott i allmänna kommunikationer, 6.något annat händer som du inte kunnat förutse och som hindrar dig från att komma. Observera att arbete eller semester inte kan vara ett giltigt skäl. Vad kan hända om man är frånvarande utan giltigt skäl? Den som är frånvarande utan giltigt skäl kan bli skyldig att betala i vite. Man kan också bli hämtad av polisen till rättegången och i vissa fall bli skyldig att betala rättegångskostnader. Bestämmelser om detta finns i . Därför är det viktigt att komma Det är svårt att hitta tider för domstolsförhandlingar som passar alla berörda. Om någon inte kommer kan det bli nödvändigt att ställa in förhandlingen, vilket leder till stora kostnader och onödigt besvär för alla. Din närvaro är alltså mycket viktig även av dessa skäl. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi.