sou · GXB337 · 2009-04-21 00:00:00 — Den som enligt lag är ställföre- trädare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift om det. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda eller lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gräns- överskridande fusioner. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. Paragrafen innehåller kvalifikationskrav för styrelseledamöter och verkställande direktör. I första stycket har det nuvarande kravet på att den verkställande direktören och minst hälften av styrelseleda- möterna ska vara bosatta inom EES utgått. Likaså har bestämmel- sen om möjlighet till dispens från bosättningskravet utgått. Skälen för det har behandlats i avsnitt 10.2. Liksom tidigare måste styrelsen, om föreningen inte har någon här i landet bosatt behörig ställföreträdare, utse en i bosatt person att på föreningens vägnar ta emot delgivning (se 6 kap. 11 § fjärde stycket). 6 kap. 11 § Styrelsen företräder föreningen och tecknar dess firma. Styrelsen kan bemyndiga en styrelseledamot, verkställande direktören eller någon annan att företräda föreningen och teckna dess firma, om inte ett förbud mot sådant bemyndigande har tagits in i stadgarna. I fråga om den som inte är styrelseledamot eller verkställande direktör gäller vad som sägs i 4 och 10 §§ om verkställande direktör. Styrelsen kan föreskriva att rätten att företräda föreningen och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Ingen annan inskränkning får registre- ras. Styrelsen kan när som helst återkalla ett bemyndigande som avses i andra stycket. Om föreningen inte har någon här i landet bosatt behörig ställföreträ- dare, ska styrelsen bemyndiga en i bosatt person att på förening- ens vägnar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § för- äldrabalken. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka som företräder före- ningen gentemot tredje man och tecknar dess firma. I andra stycket har det nuvarande kravet på att minst en av de särskilda firma- tecknarna ska vara bosatta inom EES utgått. Skälen för det har behandlats i avsnitt 10.2. Utövande av medlemmarnas beslutanderätt i föreningen 7 kap. 1 § Föreningsmedlemmarna utövar sin rätt att besluta i föreningens angelägen- heter vid föreningsstämma. I föreningens stadgar får bestämmas att medlemmarnas beslutanderätt vid föreningsstämman i alla eller vissa angelägenheter ska utövas av särskilt ut- sedda representanter (fullmäktige). Av 2 kap. 2 § första stycket 7 framgår att det i så fall ska anges i stadgarna i vilken utsträckning detta ska ske. Bestäm- melser om fullmäktige finns i övrigt i 40–46 §§. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 1 § första och tredje styckena i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 163 f. och 1986/87:7 s.116 f. ). Föreningsstämman är föreningens högsta beslutande organ. Av lagen följer att stämman har exklusiv kompetens i en rad frågor, som exempelvis val av styrelseledamöter och revisorer, beslut om fastställelse av resultat- och balansräkningar, beslut om disposition av vinst och förlust samt beslut om ansvarsfrihet för styrelseleda- möter (se 7 kap. 8 §). Vidare kan endast stämman fatta beslut om ändring av stadgarna, om likvidation och om upplösning utan före- gående likvidation (se 11 kap. 18 a §). Det är också bara stämman som kan besluta att föreningen genom fusion ska gå upp i en annan juridisk person. Lagen utesluter inte att det finns en s.k. exklusiv föreningsstämmokompetens även i vissa andra i lagen inte angivna frågor med särskilt ingripande verkningar för medlemmarna. Stämman har också möjlighet att ge direktiv till styrelsen i förvalt- ningsfrågor men detta får inte ske i sådan omfattning att styrelsen fråntas sin funktion som förvaltningsorgan. Av första stycket följer att föreningsstämman består av de vid stämman närvarande medlemmarna i föreningen. I uttrycket vid föreningsstämma ligger dock inte något krav på att medlemmarna själva är fysiskt närvarande i stämmolokalen. Således kan en med- lem vara närvarande genom ett ombud (se 4 §) eller genom sin lega- la ställföreträdare. Lagen utesluter inte heller att en eller flera med- lemmar, ombud eller ställföreträdare deltar i stämman på distans, t.ex. från en lokal som är uppkopplad till stämmolokalen med video- teknik. Förutsättningarna för det behandlas i kommentaren till 7 kap. 13 §. Lagen uppställer inte något krav på att något visst minimiantal medlemmar ska delta vid stämman. Är stämman sammankallad på ett korrekt sätt, kan den därför hållas även om enbart någon röst- berättigad – samt ytterligare någon person som kan fungera som ordförande eller justeringsman – har infunnit sig. I stadgarna kan dock tas in bestämmelser om att stämman är beslutför enbart om ett visst minimiantal medlemmar har infunnit sig. Föreningsstämman är ett muntligt förfarande. Med samtliga med- lemmars samtycke kan dock beslut fattas i skriftlig form, s.k. skrivbordsstämma, se vidare under kommentaren till 7 kap. 24 §. Av andra stycket framgår att medlemmarnas beslutanderätt vid föreningsstämman i alla eller vissa angelägenheter kan utövas av särskilt utsedda representanter för medlemmarna. Dessa represen- tanter benämns fullmäktige. De fullmäktige fattar beslut i med- lemmarnas ställe och för medlemmarnas räkning. Det är dock inte fråga om något fullmaktsförhållande. Medlemmarna kan sålunda inte ge fullmäktige bindande instruktioner eller i övrigt påverka hur fullmäktige ska besluta i en viss fråga som rör föreningen. När fullmäktige sammanträder, sker detta vid en förenings- stämma. För det fall fullmäktige ska besluta endast i vissa angelä- genheter och medlemmarna har kvar beslutanderätt i andra angelä- genheter kommer därför föreningsstämman att kunna samman- träda i olika sammansättningar, i vissa fall bestående av fullmäktige och i andra fall av medlemmarna. Om en förening vill tillämpa systemet med fullmäktige, ska det framgå av stadgarna i vilken utsträckning fullmäktige har rätt att besluta i föreningens angelägenheter (se 2 kap. 2 § första stycket 7). En sådan stadgebestämmelse kan innebära att fullmäktige beslutar i samtliga angelägenheter som ankommer på stämman att besluta om eller i vissa, i stadgarna preciserade, angelägenheter. Rätt att delta vid föreningsstämma 7 kap. 2 § En medlem har rätt att närvara, yttra sig och rösta vid föreningsstämman, om inte annat anges i denna lag. I stadgarna får bestämmas att en medlem som har sagt upp sig till utträde ur föreningen inte har rätt att delta i föreningsstämman. Av 3 kap. 5 § andra stycket framgår att en medlem som har uteslutits ur föreningen förlorar sin rätt enligt första stycket. Paragrafen saknar direkt tidigare motsvarighet. Bestämmelserna i paragrafen torde dock i sak överensstämma vad som har utgjort gällande rätt. I första stycket regleras medlemmarnas rätt att delta i och utöva sina förvaltningsrättigheter vid föreningsstämman. Behovet av en uttrycklig bestämmelse i frågan har diskuterats i avsnitt 7.3.2. Bestäm- melsen kan inte sättas åt sidan annat än i de fall som anges i lagen (se andra stycket samt 3 §). Beträffande medlemmarnas rätt att delta vid föreningsstämma, där medlemmarnas beslutanderätt utövas av fullmäktige, se kommentaren till 46 §. Av andra stycket framgår att föreningen genom stadgebestäm- melser kan utesluta en medlem som har sagt upp sig till utträde från rätten att delta i stämman . I föreningslagen finns också andra bestämmelser som kan in- skränka en medlems rätt att delta vid stämman. Enligt 3 kap. 5 § förlorar sålunda en utesluten medlem genast rätten att närvara vid stämma eller i övrigt att delta i beslutsfattandet i föreningen. En erinran om detta har tagits in i tredje stycket. 7 kap. 3 § Varje medlem har en röst, om inte annat har bestämts i stadgarna. I stadgarna får bestämmas att en medlem får utöva sin rösträtt bara om vissa angivna villkor är uppfyllda. Paragrafens första stycke överensstämmer i sak med 7 kap. 1 § and- ra stycket i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 164 ff. och 1986/87:7 s. 64 f ). Det andra stycket saknar tidigare motsvarighet men torde inte avvika från vad som ändå är gällande rätt. Av första stycket framgår att föreningslagens huvudregel är att varje medlem har en röst. Lagen medger emellertid att det i stad- garna görs undantag från denna huvudregel. En förening kan därför i stadgarna ta in bestämmelser om skillnader i rösträtt mellan olika medlemmar, s.k. differentierad rösträtt. Lagen innehåller inte några uttryckliga begränsningar i fråga om hur stora skillnader i röstvärde som olika medlemmar kan ha eller på vilka grunder som rösträtten ska differentieras. torde det förekomma att medlemmarnas rösträtt differentieras med hänsyn till exempelvis antalet insatser, förekommande produktionsfaktorer eller medlemmens omsättning med föreningen. Den föreslagna lagtexten är inte avsedd att inne- bära någon ändring i dessa avseenden. Kriterierna för differentie- ring måste dock vara objektiva och ha rimlig grund och får inte inne- bära ett otillbörligt gynnande av vissa medlemmar på andras bekostnad. Det är naturligt att en medlem som innehar flera röster måste utnyttja dessa på ett enhetligt sätt. Han eller hon kan alltså inte lägga en röst på ett yrkande och en eller flera röster på ett annat yrkande.1 Av andra stycket framgår att det i stadgarna också kan tas in bestämmelser om att medlemmarna får utöva sin rösträtt enbart på vissa i stadgarna angivna villkor. Exempelvis bör det vara möjligt att i stadgarna föreskriva att en medlem inte får utöva sin rösträtt om han eller hon inte har betalat insats i den omfattning som följer av stadgarna. När det angivna villkoret väl är uppfyllt, ska dock med- lemmen ha rätt att delta fullt ut i beslutsfattandet. Villkor som begrän- sar en medlems rätt att utöva sin rösträtt måste alltid ha rimlig grund och kan i annat fall angripas med stöd av generalklausulen i 36 § avtalslagen (1915:218) eller, efter beslut om stadgeändring, med stöd av 7 kap. 37 § denna lag. Avsikten är inte att en medlems rösträtt ska kunna villkoras på ett sådant sätt att medlemmen mer eller mindre permanent kommer att vara fråntagen den rösträtt som följer med medlemskapet. En medlem som på grund av ett rösträttsvillkor inte har rätt att utöva sin rösträtt har ändå rätt att närvara vid stämman och yttra sig där. Frågor om begränsningar i medlems rösträtt m.m. har disku- terats i avsnitt 5.4.2. 7 kap. 4 § En medlem som inte är personligen närvarande vid föreningsstämman får utöva sin rätt vid stämman genom ett ombud. Rätten att anlita ombud får begränsas genom bestämmelser i stadgarna. En medlem har dock alltid rätt att anlita sin make, sin sambo, en annan medlem eller en ställföreträdare för en annan medlem som ombud. Ombudet ska ha en skriftlig, daterad och av medlemmen undertecknad fullmakt. En fullmakt gäller högst från utfärdandet. Paragrafen behandlar frågor om ombud. Bestämmelser om ombud och biträde har funnits i 7 kap. 2 § (jfr prop. 1986/87:7 s. 118 f.). Bestämmelserna har i förslaget delats upp i flera paragrafer, så att bestämmelser om ombud har tagits in i förevarande paragraf och 5 §, medan bestämmelser om biträde har tagits in i 6 §. Skälen bakom förslagen har redovisats i avsnitt 5.4.4. Enligt första stycket första meningen i förslaget får en medlem som inte är personligen närvarande vid föreningsstämma utöva sin 1 Se E. Hagbergh, S. , Lagen om ekonomiska föreningar, 5 uppl., s. 131. rätt vid stämman genom ett ombud. I detta ligger att varje medlem får låta sig representeras av högst ett ombud och att han eller hon i sin egenskap av medlem inte kan vara närvarande vid förenings- stämman tillsammans med ombudet. Ombudet får yttra sig och rösta i samma omfattning som den medlem han eller hon företrä- der. Medlemmen bestämmer som huvudregel fritt vem han eller hon vill anlita som ombud. Rätten att fritt välja ombud är emellertid inte absolut. Av första stycket andra meningen följer sålunda att föreningen i stadgarna kan ta in begränsningar i rätten att anlita ombud. I stadgarna kan alltså bestämmas t.ex. att enbart andra medlemmar eller medlemmars anhöriga får vara ombud. Det kan också tas in bestämmelser om att ombud ska ha vissa särskilda kvalifikationer. En medlem har dock – liksom – en absolut rätt att, oavsett stadgarnas innehåll, låta sig företrädas av make, sambo eller annan medlem. I lagen har tydliggjorts att med annan medlem i detta sammanhang ska jämställas ställföreträdare för annan medlem, t.ex. förmyndare för underårig eller firmatecknare för juridisk person. I andra stycket i förslaget finns bestämmelser om fullmaktens form och giltighetstid. De överensstämmer i sak med nuvarande reglering (jfr prop. 1986/87:7 s. 118 f). Kravet på att fullmakten ska vara skriftlig är inte avsedd att utesluta fullmakter i elektronisk form, som i så fall kan förmedlas direkt från medlemmen till före- ningen. En sådan fullmakt får enligt 1 kap. 7 § undertecknas med avancerad elektronisk signatur enligt lagen (2000:832) om kvalifi- cerade elektroniska signaturer. I den nuvarande lagtexten anges att en medlem också kan före- trädas av medlemmens ställföreträdare enligt lag. Denna passus finns inte med i förslaget. Förslaget är dock inte avsett att begränsa möjligheten för en legal ställföreträdare att representera en medlem som bara kan uppträda genom en legal ställföreträdare, t.ex. en juri- disk person eller en underårig. Att en juridisk person alltid kan före- trädas av sin legala ställföreträdare följer emellertid av allmänna principer och det har inte ansetts lämpligt att särskilt markera det i detta sammanhang. 7 kap. 5 § Ett ombud får inte företräda fler än tre medlemmar, om inte annat har bestämts i stadgarna. I stadgarna får bestämmas att ett ombud får företräda endast en eller två medlemmar. Paragrafen, som har viss motsvarighet i 7 kap. 2 § tredje meningen i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 164 f. och 1986/87: 7 s. 119), reglerar hur många medlemmar som ett ombud kan företräda. Huvudregeln är att ett ombud kan företräda upp till tre medlemmar. Lagförslaget ger emellertid föreningen möjlighet att i sina stadgar tillåta att ett ombud får företräda flera medlemmar än tre. Det är också möjligt att i stadgarna ta in bestämmelser om att ett ombud inte får företräda mer än en eller två medlemmar. Skälen bakom förslaget har behandlats i avsnitt 5.4.4. Det bör understrykas att paragrafens bestämmelser avser endast ombud, inte legala ställföreträdare. Den som är legal ställföreträdare för fler än en medlem kan företräda samtliga de medlemmar som han eller hon är legal ställföreträdare för. I föreningens stadgar kan inte uppställas några begränsningar i detta avseende. 7 kap. 6 § En medlem eller ett ombud får ha med sig ett biträde vid föreningsstämman. Biträdet får yttra sig vid föreningsstämman. Paragrafen har viss motsvarighet i 7 kap. 2 § tredje stycket i före- ningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 119). Bestämmelsen i första meningen innebär att en medlem har rätt att ta med sig ett biträde till stämman. Skälen för bestämmelsen har redovisats i avsnitt 5.4.4. Rätten att anlita biträde kan inte inskrän- kas genom stadgebestämmelser och i stadgarna kan inte heller tas in bestämmelser som begränsar medlemmens rätt att fritt välja biträde. Det är alltså inte möjligt att i stadgarna ta in exempelvis bestäm- melser om att ett biträde måste vara anhörig till medlem eller inneha vissa kvalifikationer. Också ett ombud har rätt att ta med sig ett biträde. Företräder ombudet flera medlemmar, får han eller hon ändå bara ta med sig ett biträde. Andra meningen innehåller en kompletterande bestämmelse om att ett biträde har rätt att yttra sig vid föreningsstämman. Biträdets rätt att yttra sig kan inte inskränkas genom bestämmelser i stad- garna. Det ligger i sakens natur att biträdet inte har rätt att yttra sig annat än å medlemmens eller ombudets vägnar och att det därför också är medlemmen eller ombudet som avgör i vilken utsträckning biträdets yttranderätt ska utnyttjas. Utomståendes närvaro vid föreningsstämma 7 kap. 7 § Föreningsstämman får besluta att den som inte är medlem ska ha rätt att närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna vid föreningsstämman. Ett sådant beslut är giltigt endast om det biträds av samtliga röstberättigade medlemmar som är närvarande vid föreningsstämman. I stadgarna får bestämmas att den som inte är medlem ska ha rätt att när- vara eller på annat sätt följa förhandlingarna vid föreningsstämman även om något beslut som anges i första stycket inte fattas. Paragrafen saknar tidigare motsvarighet i föreningslagen. Motsva- rande bestämmelser finns i 7 kap. 6 § aktiebolagslagen. Skälen till de föreslagna bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.4.5. Utgångspunkten för paragrafen är att det endast är medlemmar som har rätt att närvara vid stämmoförhandlingarna. Det utesluter inte att styrelsen tillåter andra personer att närvara i stämmolokalen i anslutning till stämman, exempelvis så att inbjudna gäster lämnar information innan förhandlingarna börjar eller i något uppehåll i förhandlingarna. När de egentliga förhandlingarna tar , som huvudregel, endast medlemmarna vara kvar i stämmolokalen. Av allmänna associationsrättsliga principer följer dock att även andra personer som utövar någon funktion på stäm- man, t.ex. styrelseledamöter, stämmoordföranden eller protokoll- förare, får närvara under stämman.2 Av 12 § lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda följer att också arbets- tagarrepresentanter har rätt att närvara vid stämman. Enligt 8 kap. 15 § får – och i vissa fall, ska – revisorerna närvara vid stämman. Med medlemmar får därför i förevarande sammanhang jämställas sådana personer. Första stycket ger föreningsstämman en rättslig grund att låta andra än de nu angivna personerna vara närvarande vid stämman. Dessa personer har dock, så länge stämman inte beslutar om annat, inte rätt att yttra sig vid stämman. Föreningsstämman kan också besluta att personer som inte är medlemmar ska ha rätt att på annat sätt följa förhandlingarna vid föreningsstämman. Den sist- nämnda möjligheten kan utnyttjas om stämman inte vill släppa in några utomstående i stämmolokalen men ändå vill ge dem möjlig- het att löpande ta del av förhandlingarna genom exempelvis video- uppkoppling från en intilliggande lokal. 2 Se S. , Bolagsstämma, 1990, s. 250 f. Ett beslut om att en eller flera utomstående ska få närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna kan avse hela stämman eller en viss avgränsad del av denna. För att beslutet ska vara giltigt måste det biträdas av samtliga närvarande röstberättigade medlemmar. Röstar någon medlem mot förslaget, faller det därför. Frågan om utomstående ska få vara närvarande är en ordnings- fråga som inte behöver anges i kallelsen till stämman. Inget hindrar att ett beslut om närvarorätt för utomstående om- prövas under stämman. Ett beslut att på nytt stänga stämman för utomstående är giltigt om det biträds av mer än hälften av de angivna rösterna. Av andra stycket framgår att det i stadgarna får bestämmas att utomstående ska har rätt att närvara vid föreningsstämman eller på annat sätt följa stämmoförhandlingarna trots att ett sådant beslut som sägs i första stycket inte har fattats. En sådan bestämmelse kan avse en viss angiven personkategori eller en viss namngiven person men kan också innebära att stämman ska vara tillgänglig för envar. Den kan avse vissa utpekade slag av ärenden eller stämman i dess helhet. Bestämmelsen kan också utformas så att de utomstående har rätt att närvara enbart på vissa villkor. Ett sådant villkor kan vara att stämman i det enskilda fallet, med enkel majoritet, har beslutat om rätt för utomstående att närvara vid hela eller delar av stämman. En stadgebestämmelse om rätt för utomstående att närvara vid föreningsstämman hindrar inte medlemmarna att vid stämman samfällt besluta att stänga mötet för utomstående, därför att det är nödvändigt för att upprätthålla ordningen eller av annat skäl. 7 kap. 8 § från utgången av varje räkenskapsår ska medlemmarna hålla en ordinarie föreningsstämma där styrelsen ska lägga fram årsredovis- ningen och revisionsberättelsen (årsstämma). I en moderförening, som är skyldig att upprätta koncernredovisning, ska styrelsen vid årsstämman även lägga fram koncernredovisningen och koncern- revisionsberättelsen. Paragrafen motsvarar 7 kap. 4 § första stycket i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 166 f. och prop. 1986/87:7 s. 21 f.). I första stycket har begreppet årsstämma introducerats som beteckning på den ordinarie föreningsstämma där redovisningen och revisionsberättelsen ska läggas fram. Begreppet används i aktiebolagslagen. 7 kap. 9 § Vid årsstämman ska beslut fattas 1.om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt, i moder- förening, som är skyldig att upprätta koncernredovisning, koncernresultat- räkningen och koncernbalansräkningen, 2.om dispositioner beträffande föreningens vinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen, 3.om ansvarsfrihet gentemot föreningen för styrelseledamöterna och den verkställande direktören, och 4.i andra ärenden som föreningsstämman enligt denna lag eller stadgarna ska behandla. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 4 § andra stycket i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 166 f. och prop. 1986/87:7 s. 121 f.). Orden gentemot föreningen i punkten 3 är nya. Ändringen är avsedd att klargöra att föreningsstämmans beslut i fråga om ansvarsfrihet för styrelseledamöter eller den verk- ställande direktören inte avser frågan om styrelseledamöternas an- svar gentemot medlemmarna eller tredje man. 7 kap. 10 § I stadgarna får bestämmas att medlemmarna ska hålla ytterligare en eller flera ordinarie föreningsstämmor. I paragrafen, som saknar tidigare motsvarighet i föreningslagen, har klargjorts att det i stadgarna kan bestämmas att det ska hållas flera ordinarie föreningsstämmor . I sak innebär detta inte någon förändring (jfr prop. 1986/87:7 s. 121). En motsvarande bestäm- melse finns i 7 kap. 12 § aktiebolagslagen. 7 kap. 11 § Om styrelsen anser att det finns skäl att hålla föreningsstämma före nästa ordinarie föreningsstämma, ska den kalla till extra föreningsstämma. Styrelsen ska även kalla till extra föreningsstämma, om en revisor i före- ningen eller minst en tiondel av samtliga röstberättigade medlemmar i före- ningen eller det mindre antal som kan vara bestämt i stadgarna skriftligen begär att en sådan stämma sammankallas för att behandla ett angivet ärende. Kallelse ska i så fall utfärdas från den dag då en sådan begä- ran kom in till föreningen. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 5 § i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 168 och prop. 1986/87:7 s.123). I andra stycket har klargjorts att rätten att begära en extra stämma förutsätter att det finns något ärende att behandla på stämman. Med ärende avses i detta sammanhang en för före- ningen relevant fråga som kan bli föremål för beslut på stämman. Det är alltså inte möjligt för exempelvis en minoritet av de röst- berättigade medlemmarna att begära en extra stämma bara för att ställa frågor till styrelsen eller den verkställande direktören. I andra stycket har även tydliggjorts att det i stycket angivna minoritetskravet avser en tiondel av de röstberättigade medlem- marna (oavsett om dessa innehar en tiondel av rösterna i före- ningen eller ej). 7 kap. 12 § Vid en föreningsstämma får beslutas att en fortsatt föreningsstämma ska hål- las en senare dag.