sou · GWB360 · 2009-01-01 00:00:00 — Anledningen till de stora skillnaderna i totalbeloppen för de olika alternativen på lång sikt mellan och beror till största delen på en avsevärt större komplexitet i de av register som berörs. SCB har dessutom till stor del redan anpassat sina system för en flexibilitet avseende innehåll och lagring av identifierare. Inga kostnadsberäkningar avseende SCB har gjorts för vissa av alternativen på kort sikt. Slopande av kontrollsiffra är inget realistiskt alternativ eftersom många av SCB:s statistikprodukter utnyttjar möjligheten att göra checksifferkontroll och anser att det är en nödvändig kontroll för att säkerställa kvaliteten i statistiken. Kontrollsiffran används dessutom regelbundet inom SCB:s uppdragsverksamhet gentemot exempelvis den medicinska forsk- ningen. Ett slopande av kontrollsiffran är dessutom inte i linje med något av alternativen på lång sikt. Kostnader för att ta hand om en fiktiv dagsiffra är försumbar, liksom alternativet med en kontrol- lerad återanvändning. Att slopa könssiffran är heller inte något bra alternativ om siffran ska ingå i ett långsiktigt alternativ som innehåller könssiffra (alternativen 3 och 4). Om ett långsiktigt alternativ 1 eller 2 väljs, tidigareläggs en viss kostnad som ingår i SCB:s beräknade kostnad för de alternativen. I SCB:s kostnader för de långsiktiga alternativen ingår en fast kostnad för samtliga alternativ för främst mindre statistik- undersökningar och upprättande av nyckelregister. SOU 2008:60 Bilaga 4 kostnader per alternativ: (kronor) Födelsedatum med färre än 100 lediga identitetsbeteckningar Personbeteckningar i andra länder har liksom ett personnummersystem som administreras av den danska folkbokföringsmyndigheten, Det Centrala Personregister (CPR). Det danska personnumret består av tio siffror. Ett person- nummer för en person född kan se ut så här: . De första sex siffrorna utgörs av födelsetiden, två siffror för dag, två siffror för månad och två siffror för år i den ordningen. De fyra sista siffrorna utgörs av ett löpnummer. Man har delat upp löpnumren så att olika löpnummer är reserverade för olika födelseår. På så sätt kan man utläsa under vilket århundrade personen är född. Den fjärde siffran markerar kön, jämn siffra för kvinnor och ojämn siffra för män. I första hand används personnummer med kontrollsiffra. Den fjärde siffran i löpnumret har då utöver funktionen att markera kön även funktionen av kontrollsiffra. Den fjärde siffran behöver inte ha funktionen av en kontroll- siffra. När personnumren för en viss födelsetid har tagit slut ger man i stället ett personnummer utan kontrollsiffra. Detta gjordes första gången i oktober 2007.2 Sedan kontrollsiffran togs bort har antalet personnummer tiodubblats. Löpnumret slutar i dessa fall på en ojämn siffra för män och en jämn siffra för kvinnor utan att det finns någon kontrollsiffra inbyggd i numret. 1Framställningen bygger huvudsakligen på Fremtidig tildeling av personnumre i CPR- systemet, , som finns på . 3 § b Bekendtgørelse af lov om Det Centrale Personregister LBK nr 1134 af 20/11/2006 och i 1 kap. 1 § Bekendtgørelse om folkeregistrering m.v. nr 1153 af 23/11/2006. En vägledning till bestämmelserna finns i Vejledning om folkeregistrering nr 85 af 23/11/2006. Alla som folkbokförs i får ett personnummer. Även personer som är bosatta utanför , men som är medlemmar i (Arbetsmarknadens Tilläggspension – Arbejdsmarkedets Tillægspension) eller är skattskyldiga, får ett personnummer utan att folkbokföras i landet. Även en person som ska registreras i folkkyrkans elektroniska kyrkobok, utan att omfattas av de bestämmelser om tilldelning av personnummer som redogörs för ovan, får ett personnummer. Om en person har fått ett felaktigt personnummer på grund av att uppgiften om födelsetid eller kön inte är korrekt i person- numret får han eller hon ett nytt personnummer. Det finns alltid en hänvisning mellan det gamla och det nya personnumret. har också ett samordningsnummer (erstatningsperson- nummer). Det är konstruerat på i princip samma sätt som person- numret, men med ett par skillnader. Födelsedagen utgörs av datum plus 60. Det finns ingen serie för personer födda . När någon behöver ett identitetsnummer, men inte har rätt till ett personnummer enligt gällande bestämmelser, är det möjligt att begära och använda ett samordningsnummer i stället. Danska staten har en webb-tjänst där det är möjligt för myndig- heter att beställa samordningsnummer. För att kunna använda tjänsten måste myndigheten vara godkänd av CPR. För myndigheter som inte vill använda sig av webb-tjänsten och privata organisationer finns det ingen tjänst för att beställa sam- ordningsnummer. I stället rekommenderas att myndigheten eller organisationen själv konstruerar ett samordningsnummer som inte kan blandas samman med ett personnummer. Det är möjligt att konstruera samordningsnumret på det sätt som framgår ovan. Det är också möjligt att konstruera det på något annat sätt så länge numret inte kan förväxlas med ett personnummer. Det danska folkbokföringsregistret innehåller inte några uppgifter om vilka myndigheter och organisationer som använder 3 Framställningen bygger på information som hämtats på . sig av samordningsnummer. Registret innehåller inte heller någon information om de personer som har fått ett samordningsnummer. har ett personnummer som kallas för personbeteckning och som administreras av den finska folkbokföringsmyndigheten, Befolkningsregistercentralen (VRK).4 Det finländska person- numret består av elva tecken. Ett personnummer för en person född kan se ut så här: 131052-308T. De första sex tecknen utgörs av siffror. Dessa siffror visar födelsetiden, två siffror för dag, två siffror för månad och två siffror för år i den ordningen. Efter dessa sex siffror följer ett tecken som visar under vilket århundrade personen är född. För personer som är födda är det ett plustecken (+), för personer som är födda är det ett bindestreck (-) och för personer som är födda är det bokstaven A. Därefter följer det individuella numret som består av tre siffror. Numret är udda för män och jämnt för kvinnor. Personnumret avslutas med ett kontrolltecken (kontroll- beteckning) som utgörs av en siffra eller en bokstav. Kontroll- tecknet räknas fram genom att dividera det niosiffriga talet som bildas av födelsetiden och individnumret med 31. Om kvoten blir ett tal över 9 ersätts siffrorna med en bokstav enligt en särskild tabell. Som kontrolltecken används alltså utöver siffrorna 0–9 även bokstäverna A–Y. Bokstäverna G, I, O och Q används emellertid inte. Alla finländska medborgare som föds i eller utomlands får ett personnummer. Även en utlänning som är stadigvarande bosatt i eller som vistas där får ett personnummer. Dessutom kan ett personnummer ges till personer som tillfälligt bor i landet och i vissa fall till familjemedlemmar som är bosatta utomlands. Utlän- ningar som verkar i med diplomatstatus kan emellertid inte få ett personnummer. 4 Framställningen bygger på befolkningsdataförordningen (507/93) och information på . Om personnumret inte är riktigt får personen ett nytt person- nummer. Ett personnummer som visat sig vara oriktigt får inte ges till någon annan. De utlänningar som är tillfälligt bosatta i , vilket i praktiken betyder än , kan meddela sina person- uppgifter till en myndighet. Efter att ha kontrollerat att vistelsen i är laglig kan uppgifterna registreras i befolkningsdata- systemet och personen får ett finländskt personnummer. Syftet är att oftare än ge den utländska arbetskraften finländska personnummer, som underlättar personernas kontakter med myndigheter samt utbytet av uppgifter mellan olika myndigheter. Personnumret ger dock inte utlänningarna hemkommun i eller sådana förmåner som är förbundna med hemkommun. har, utifrån vad som framgår av tillgängliga dokument, inte något system med samordningsnummer. har ett personnummer som kallas för fødselsnummer och som administreras av den norska folkbokföringsmyndigheten, Skatteetaten. Det norska personnumret består av elva siffror. Ett personnummer för en person född kan se ut så här: 260597-65131. De första sex siffrorna utgörs av födelsetiden, två siffror för dag, två siffror för månad och två siffror för år i den ordningen. De följande tre siffrorna är ett individnummer. De två sista siffrorna är kontrollsiffror. Födelsetiden utgörs i de flesta fall av personens verkliga födelse- tid. För personer som föds i fastställs födelsetiden utifrån inrapporterad födelsetid. För personer som invandrar till och som har varit bosatta i fastställs födelsetiden till det datum som redan är registrerat i folkeregistret. Om en person som invandrar till inte har varit registrerad som bosatt i och inte heller behöver uppehållstillstånd, fastställs födelsetiden utifrån personens pass eller legitimation. 5 Framställningen bygger på LOV nr 01: Lov om folkeregistrering, FOR nr 161: om folkeregistrering och FOR nr 125: om D-nummer samt på information på . Författningarna finns på . personen behöver uppehållstillstånd fastställs födelsetiden utifrån det datum som är registrerat i Utlänningsdirektoratets register. I vissa fall ska födelsedagen och födelsemånaden i stället fast- ställas till den dag och månad som invandringen registrerades i folkeregistret. Det gäller om den födelsetid som är registrerad i Utlänningsdirektoratets register är ett visst år, fram- står som fingerat, bygger på muntliga uppgifter eller bygger på dokumentation med lågt bevisvärde. Individnumret anger under vilket århundrade personen är född. Den tredje siffran i individnumret markerar kön, jämn siffra för kvinnor och ojämn siffra för män. Alla som är bosatta i får ett personnummer. Även norska medborgare bosatta utomlands kan få ett personnummer om de behöver det för att få ett norskt pass. Det är i första hand barn till missionärer och andra personer som vistas utomlands på liknande sätt som får ett personnummer trots att de inte är bosatta i . Skälet till detta är att man utgår från att dessa barn i utlandet kommer att bosätta sig i Norge.6 Personnumret ändras om födelsetid eller kön ändras. har också ett samordningsnummer (D-nummer). Det är konstruerat på i princip samma sätt som personnumret, men med den skillnaden att födelsedagen utgörs av datum plus 40. Samordningsnummer kan ges till fysiska personer som inte får ett personnummer och som: är skyldiga att betala skatt eller avgift till eller har en affärsförbindelse med en norsk bank eller liknande institution är skyldig att vara registrerad i företagsregistret, lösöreregistret eller konkursregistret är delägare (rolleinnehaver) i en juridisk person har ett konto i den norska Värdepapperscentralen äger fast egendom i eller omfattas av norsk försäkring (trygdeordning). 6 Se SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s. 222 f. För att få ett samordningsnummer måste följande uppgifter finnas om personen: fullständigt namn, födelsetid, kön och medborgar- skap. Om det är nödvändigt ska uppgifter om följande också finnas: civilstånd, arbetstillstånd, arbetsgivare samt adress i och i hemlandet. Ett utländskt körkort brukar godtas som legitimationshandling.7 Den som ska registrera en person som har rätt till ett sam- ordningsnummer får begära ett samordningsnummer. Förslag till ny personbeteckning En arbetsgrupp8 har föreslagit att alla som har rättigheter eller skyldigheter enligt norsk lag, exempelvis även asylsökande och personer med arbetstillstånd , ska registreras i motsvarighet till folkbokföringsdatabasen, folkeregistret. Arbetsgruppen föreslår vidare att alla ska få en och samma typ av personbeteckning. Eftersom registreringen inte längre ska knytas till bosättningen anser arbetsgruppen att det inte finns något behov av två olika personbeteckningar. Även i görs bedömningen att det kan bli aktuellt att registrera personer med osäker identitet. Arbetsgruppen föreslår att det ska registreras i folkeregistret om identiteten är osäker. Det är därefter upp till användarna av registret att bedöma om uppgifterna – trots den osäkra identiteten – kan läggas till grund för den prövning som är aktuell. Arbetsgruppen föreslår vidare att uppgifter om personer med osäker identitet inte ska kunna spridas till alla typer av verksamheter. ID-nummer ges till alla barn födda på och till personer som bosätter sig där. Ett personnummer för en person född kan se ut så här: . ID-numret består av födelsetiden, två siffror för dag, två siffror för månad och två 7Se SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s. 223. 8Arbeidsgruppe for utveksling av grunndata på personinformasjonsområdet som skrivit rapporten av grunndata på personinformasjonsområdet, Rapport . SOU 2008:60 Bilaga 5 siffror för år, ett slumpat tvåsiffrigt nummer, en kontrollsiffra och slutligen den andra siffran i födelseåret, exempelvis 9 för en person född . kommer successivt med början att införa ett nytt register över personer i (NIR) och även utfärda id-kort till dessa personer.10 Informationen består av olika delar som kommer att finnas på de framtida id-korten och även i det nya personregistret. Den första delen består av ett biografiskt avtryck som ska innehålla information om individen exempelvis namn, födelsetid och adress. Den andra delen består av biometriska uppgifter. Uppgifter samlas in om ansiktet och ögats iris. Även fingeravtryck tas på personen. Den tredje delen innebär att dessa personer ska få ett identitetsnummer, Identity Registration Number (IRN). Det är också möjligt att koppla en säkerhetskod (PIN-kod) till id-kortet som personen kan använda i olika sammanhang. En redogörelse för identitetsnummer i olika länder i världen finns i bilaga 3 till SOU 1994:63 Personnummer – integritet och effektivitet. Det pågår, såvitt vi känner till, inte något arbete med person- beteckningar inom EU som kan vara av intresse för vår utredning. 9Se SCB, Bakgrundsfakta, Befolknings- och välfärdsstatistik 2007:1, Personnummer – dess konstruktion och hantering inom . 10Informationen har hämtats från . 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighetsregler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten.