sou · GXB341 · 2009-05-04 00:00:00 — b)lämpligheten av och bestämmelserna för att erbjuda full täckning för vissa tillfälligt ökade saldon, c)möjliga modeller för införande av riskbaserade avgifter, d)fördelarna med och kostnaderna för ett eventuellt infö rande av ett gemensamt insättningsgarantisystem inom gemenskapen, Europeiska unionens officiella tidning L 68/7 e)inverkan av olika lagstiftningar när det gäller kvittning, där en insättares tillgodohavanden balanseras mot dennes skulder, systemets effektivitet och eventuella snedvrid ningar, med hänsyn till gränsöverskridande likvidation, f)harmonisering av de produkter och insättare som täcks, inklusive små och medelstora företags och lokala myndig heters specifika behov, g)kopplingen mellan insättningsgarantisystem och alterna tiva tillvägagångssätt för att betala ersättning till insättare, såsom metoder för nödutbetalningar. Vid behov ska kommissionen lägga fram förslag för att ändra detta direktiv. Medlemsstaterna ska informera kommissionen och europeiska bankkommittén om de avser att ändra omfatt ningen av eller nivån på den täckning som garantin av in sättningar ger och om eventuella svårigheter i samarbetet med andra medlemsstater. Bilaga III ska utgå. Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . Med avvikelse från vad som sägs i första stycket ska medlems staterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1.3 led i andra stycket, artikel 7.1a och 7.3 samt artikel 10.1 i direktiv /19/EG, ändrat genom det här direktivet, . När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser ska de inkludera en hänvisning till detta direktiv eller bifoga en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Detta direktiv träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. 1 561 771 026 1 359 709 767 SCBC (AB Säkerställda Obligationer) Bilaga 6 SOU 2009:41 SOU 2009:41 Bilaga 6 (Nordic) AB Bilaga 6 SOU 2009:41 SOU 2009:41 Bilaga 6 7 828 911 728 Bilaga 6 SOU 2009:41 Res./oms. 1 561 771 026 1 359 709 767 319 657 889* 12 639 600* 1 048 632* Siffrorna i tabellen är angivna i tkr. * = Redovisas i euro i institutets årsredovisning. Siffrorna i denna tabell bygger på växelkursen = 10 SEK. Grå bakgrundsfärg = ett nominellt tak om skulle vara av betydelse. Balansomslutning = Summan av tillgångssidan i ett bolags balansräkning. Omsättning = Avser enligt prop. 2002/03:139 (s. 552) de sammanlagda bruttointäkter som anges i punkterna 1, 2, 4, 5, 7 och 8 i bilaga 2 till lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Det inkluderar ränteintäkter (1), leasing- intäkter (2), erhållna utdelningar (4), provisionsintäkter (5) samt övriga rörelseintäkter (8). Beträffande nettoresultat av finansiella transaktioner (7) ska dessa inkluderas såvida de utgör ett positivt belopp. Årsresultat = Intäkter minus kostnader . netto, dvs. Figur: Insättningsgarantins inträde och fristen för utbetalning Tidsfrist för genomförandet av utbetalningar till samtliga insättare Insättare får inte ut att så är fallet vinner laga kraft * * = Om beslut om garantins inträde inte överklagas vinner beslutet laga kraft redan när fristen för överklagan är till ända. Särskilt yttrande av och I samband med att Bank- och finansieringsrörelselagen trädde i kraft infördes fler sanktionsåtgärder att tillgripa vid regelöver- trädelser. Av förarbetena, prop. 2002/03:139 s. 382 ff. och 386 ff., framgår bland annat följande. Förutom återkallelse och varning infördes möjligheten för att meddela anmärk- ning som alternativ till föreläggande och förbud. infördes även en möjlighet för att, när den meddelar be- slut om anmärkning eller varning, förena beslutet med en skyldig- het att betala en straffavgift. Straffavgiften avser samma agerande som den som föranledde anmärkningen eller varningen. Eftersom avgiften är ytterligare ett instrument för att gradera överträdelsen framstod det som rimligt att myndigheten inte behövde vända sig till domstol för att få straffavgiften utdömd. Ett beslut om varning eller anmärkning kombinerad med straff- avgift är således en reaktion mot de överträdelser som anges i 15 kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Straffavgiften utgör därmed ett tillägg till det redan befintliga sanktionssystemet, vilket även anges i propositionen. När storleken på avgiften bestäms ska särskild hänsyn tas till hur allvarlig den överträdelse som föranlett varningen eller anmärkningen är och hur länge den pågått, se bland annat s. 552 i propositionen. Avgiften blir därmed ett ytterligare in- strument för att gradera överträdelsen och där- med att nyansera allvaret i sanktionen. Motsvarande sanktionsåtgärder som de som gäller enligt Bank- och finansieringsrörelselagen, har efter hand införts i lagen om värdepappersmarknaden, lagen om investeringsfonder, lagen om försäkringsförmedling och försäkringsrörelselagen. När man nu överväger att ändra taket för straffavgiftens storlek, från till , bör de överväganden som låg till grund för införandet av en straffavgift beaktas. Omständig- heter som handlingens art, omfattningen av överträdelsen, om den skett planmässigt och om företaget självmant korrigerat bristen bör således ligga till grund för bedömningen av straffavgiftens storlek. Redan ett tak om borde mot denna bakgrund ge till- räcklig möjlighet till differentiering av avgiften i förhållande till hur allvarlig överträdelsen är. Detta även med beaktande av företagets storlek. Det finns relativt få beslut där maxbeloppet har dömts ut. Det är därför svårt att dra någon generell slutsats om att gällande nivå inte skulle uppfylla syftet med lagen. Den omständigheten att företag kan få betala en större eller mindre andel av omsättningen i straffavgift för samma typ av överträdelse bör inte tillmätas alltför stor betydelse, eftersom det i första hand är överträdelsens art och grad som ska ligga till grund för bedömningen i sanktionsfrågan och inte företagets förmåga att betala en viss högsta avgift. Utredningen föreslår att en straffavgift ska kunna fastställas till högst av företagets omsättning. Straffavgiften får dock inte överstiga eller understiga . En sänkning av procentsatsen från dagens till är bra eftersom den ger möjlighet till att i större utsträckning kunna differentiera straffavgiftens storlek, framför allt avseende små och medelstora företag. När det gäller den maximala nivån på straffavgiften kan det konstateras att redan dagens nivå ligger högt jämfört med övriga EU-länder vilket framgår av en rapport från CEBS . CEBS tog fram rapporten på uppdrag av Europeiska kommissionen för att belysa tillsynsmyndigheternas inom EU maktmedel och befogenheter inom sanktionsområdet för eventuella framtida åtgärder från kommissionens sida. Av rapporten framgår bland annat att tillsammans med har den näst högsta nivån () medan har den högsta; . Det tak som tillämpas i torde dock rimligtvis vara anpassad till storleken på de franska storbankerna. Att märka är vidare att av medlemsländerna har en maximal nivå på straffavgiften som understiger och hälften av medlemsländer har en maxnivå som understiger 1 Mapping of supervisory objectives and powers, including early intervention measures and sanctioning powers CEBS 2009 47 | 2009. Likaså kan av rapporten utläsas att tillsam- mans med , och är de enda länder som dömt ut straffavgifter som uppgår till eller mer, vilket ligger klart över utdömda straffavgifter i övriga länder. Drygt hälften av de straffavgifter som utdömts i övriga medlemsländer ligger på en nivå mellan 10 000– . Motsvarande bild framkommer i CESR:s rapport på värdepappersområdet.2 Av den rapporten framgår bland annat att har det högsta taket för administra- tiva sanktioner inom EU. I detta sammanhang bör dock noteras att två medlemstater inte har något tak men att dessa, såvitt framkom- mit, endast i något fall utdömt en sanktion som uppgått till nivån kombinerad med att vinst intjänad på grund av över- trädelsen skulle återgå. Dagens maximala nivå på straffavgiften om i framstår i jämförelse med förhållandena inom övriga EU således som väl avvägd. Med hänsyn till konkurrensaspekten anser vi att det vore direkt olämpligt att avvika från de straffnivåer som allmänt tillämpas inom EU. Eftersom kommissionen ser över medlems- ländernas tillsyns- och sanktionsbefogenheter för eventuell åtgärd finns det dessutom all anledning att avvakta resultatet av denna översyn innan beslut tas om höjning av den maximala nivån på straffavgiften i . 2 Report on mapping of supervisory powers, supervisory practices, administrative and criminal sanction regimes of Members States in relation to Market in Directive, CESR 08-220. Departementsserien (Ds) Utredningar (SOU) Rapporteringsskyldighet för revisorer i finansiella företag. Reglering och tillsyn av banker och kreditmarknads- företag. Offentlig administration av banker i kris. Delbetän- kande av . Reformerat system för insättningsgarantin. Betänk- ande av . 1989/90:116 om ägande i banker och andra kreditinstitut m.m. 1992/93:187 om individuellt pensionssparande prop. 1994/95:50 Nya kapitaltäckningsregler m.m. prop. 1995/96:60 Insättningsgaranti 1995/96:173 Förstärkt tillsyn över finansiella företag prop. 1998/99:30 Investerarskydd 2002/03:139 Reformerade regler för bank- och finansierings- rörelse 2005/06:45 Finansiella konglomerat prop. 2006/07:5 Nya kapitaltäckningsregler 2008/09:49 Utvidgning av insättningsgarantin 2008/09:61 Stabilitetsstärkande åtgärder för det svenska finansiella systemet 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag 2008/09:155 Förvärv av kvalificerade innehav i finansiella företag, m.m. 1992/93:359 rskr. AD 1985 nr 28 Kammarrättens i beslut i mål 855– 06. Kammarrättens i beslut i mål 3671–06. Länsrättens i beslut i mål 1984– 06 E. Länsrättens i beslut i mål 2429– 06 E. Länsrättens i beslut i mål 1984– 06 E. beslut , dnr. beslut , dnr. Rådets första direktiv /780(EEG av om samordning av lagar och andra författningar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut. Celex nr: 377L0780. och rådets direktiv /19/EG av om system för garanti av insättningar. Celex nr: 394L0019. och rådets direktiv /26/EG av om ändring av direktiv /780/EEG och 89/646/EEG om kreditinstitut, direktiv /239/EEG om 92/49/EEG om andra direkta försäkringar än livförsäkringar, direktiv /267/EEG och 92/96/EEG om direkta livförsäkringar, direktiv /22/EEG om tjänster inom värdepappersområdet och direktiv /611/EEG om företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) i syfte att stärka tillsynen på dessa områden. Celex nr: 395L0026. Europarlamentets och rådets direktiv /9/EG av om system för ersättning till investerare. Celex nr: 397L0009. och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv /611/EEG och 93/6/EEG och Europaparla- mentets och rådets direktiv /12/EG samt upphävande av rådets direktiv /22/EG. Celex nr: 304L0039. och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut. Celex nr: 306L0048. Kommissionens direktiv /73/EG av om genomförandet av och rådets direktiv /39/EG vad gäller organisatoriska krav och villkor för verk- samheten i värdepappersföretag, om definitioner för tillämpning av det direktivet. Celex nr: 306L0073. /44/EG av om ändring av direktivet 92/49/EEG och direktiven /83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för bedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn. Celex nr: 307L0044. och rådets direktiv /14/EG av om ändring av direktiv /19/EG om system för garanti av insättningar, vad gäller täckningsnivån och utbetal- ningsfristen. Meddelande från kommissionen till och Rådet om översyn av direktiv /19/EG om system för garanti av insättningar, KOM (2006) 729. Rådets Förklaringar som ska föras in i Rådets protokoll av (uppgifter ur SOU 1995:106). Rapporter, promemorior m.m. Förordnande av sakkunnig i företag under tillsyn samt ändrade regler för förordnade revisorer. Förslag till ändring av gällande lagbestämmelser om ledningsprövning. och Finansmarknadsstatistik, SCB . Obligatorisk villkorsprövning för ökad tydlighet om insättningsgarantins omfattning. Slutrapport från , . Prövning av ägare och ledning – vägledning för finansiella företag. Redovisning av hantering av ersättningsfall. Revisorns rapporteringsskyldighet i finansiella företag m.fl. RevU 14. Hämtat ur FAR SRS Samlingsvolymen 2008. FAR SRS Förlag 2008. CESR Report on the mapping of supervisory powers, supervisory practices, administrative and criminal sanctioning regimes of Member States in relation to the Markets in Directive (MiFID), CESR 08-220. : of Regulators 2009. : EFDIs First Report. : , Research and Data Analysis Department 2006. Financial stability and depositor protection: Further Consultation. HM Treasury UK, . Financial Services Compensation Scheme Reform. Fast payout for depositors and Raising Consumer Awareness. FSA Consultation paper 09/03, . Mapping of supervisory objectives and powers, including early intervention measures and sanctioning powers, CEBS 2009 47. : Committee of Supervisors 2009. : on Financial Supervision in the EU, ordförande 2009. Report on the Observance of Standards and Codes. Fiscal Transparency and Data Modules. – A Note on Recent Developments, 2002. IMF Country Report No. 02/162. Om arbetsrätt och lönefordringar i konkurs. : 3:e upplagan, 2006. FDIC Working Paper 2002-01. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. En ny modell för arbetsmiljötillsyn.