sou · GWB3105 · 2009-01-01 00:00:00 — Figur 3.1 Befolkningen i åldern 15–2007 Tusentals personer resp. arbetade timmar Källa: SCB [a]. Andelen i arbete har minskat kraftigt ökade andelen av befolkningen i åldern 20–som var i arbete till följd av att fler kvinnor kom i arbete (se diagram 3.1). Under 1990-talskrisen skedde en kraftig nedgång och uppgången därefter har inte inneburit att nivån nått tillbaka till 1980-talets nivå. Äldre är här en avvikande grupp med en allt högre andel i arbete. Bland annat till följd av att fler studerar längre har andelen unga i arbete minskat kraftigt och inte återgått till den tidigare nivån trots en positiv utveckling . Ande- len kvinnor i arbete närmade sig männens andel , men därefter har skillnaden grupperna emellan varit relativt . Diagram 3.1 Andel av befolkningen i arbete 20–, 1980–2007 Källa: SCB [a] samt egna beräkningar. och arbetstiden har minskat något De genomsnittliga veckoarbetstiderna är stabilare än andelen i arbete (diagram 3.2). Det skedde emellertid en viss minskning efter 2000 för framför allt män. Äldre arbetskraft (55–) har närmat sig och nästan uppnått den genom- snittliga veckoarbetstiden per person i arbete. Precis som för arbetskraftsdeltagandet närmade sig kvinnornas arbetstider männens , men inte därefter. Unga som arbetar gör det i genomsnitt allt färre timmar. Diagram 3.2 Veckoarbetstiden per person i arbete 16–, 1980–2007 Yngre, 16-24 år Äldre, 55-64 år Källa: SCB [a] samt egna beräkningar. 3.1.2Tudelad utveckling av utbildningsnivån Arbetskraftens bidrag till tillväxten avgörs inte bara av antalet arbetade timmar utan även av arbetskraftens kvalitet där utbild- ningen är en viktig faktor.30 Andelen med hög utbildningsnivå har ökat Genom ett antal utbildningspolitiska reformer har antalet år i utbildning i successivt ökat , vilket har lett till att arbetskraften nu är bättre utbildad. Allt färre har högst förgymnasial utbildning och allt fler har eftergymnasial utbildning. Andelen gymnasieutbildade i befolkningen är än så länge relativt oförändrad och gymnasieutbildning är fortfarande den vanligaste högsta utbildningsnivån i arbetskraften. Nedgången i andelen med högst förgymnasial utbildning förkla- ras främst av att äldre med kort utbildning lämnar arbetskraften 30 Utbildningens effekter på produktiviteten diskuteras mer utförligt i kapitel 4. och uppgången i andelen med eftergymnasial utbildning beror på att fler yngre gör sitt inträde på arbetsmarknaden. men många fullföljer inte gymnasiet Även om fler yngre genomgår högskoleutbildning finns också en stor grupp som inte klarar gymnasieskolan. Andelen yngre som inte genomgått gymnasieutbildning ökade kraftigt i samband med gymnasiereformen och har inte återgått till tidigare nivåer trots en nedgång (se diagram 3.3). Utvecklingen av de yngres utbildningsnivå kan därmed beskrivas som tudelad med många som skaffar en efter- gymnasial utbildning och många som inte når gymnasial ut- bildning.31 Det finns olika sätt att definiera hur stor andel som inte tagit sig igenom en gymnasieutbildning. Beroende på vilken metod som används blir nivåerna olika, medan den övergripande trenden är likartad. I SCB:s utbildningsregister är definitionen av gymnasie- utbildad att ha genomfört minst en termin på gymnasial nivå. Det finns inte något krav på att man har nått godkänt betyg för att räknas som gymnasieutbildad. Med denna definition saknade av 20-åringarna gymnasieutbildning . Med definition som endast innefattar dem som har ett slutbetyg eller motsvarande blir siffran betydligt högre. Av landets 20-åringar hade inte ett slutbetyg från gymna- sieskolan 2007, vilket är något lägre än i slutet av 1990-talet.32 Där- till är det av dem som får ett slutbetyg som inte uppnår grundläggande högskolebehörighet.33 Sammantaget betyder det att av en årskull saknar grund- läggande behörighet för högskolestudier. 31Heckman, J. [2008] har pekat på en ökad polarisering av det amerikanska samhället efter- som fler tar högskoleexamen som fler inte uppnår gymnasienivå. 32Skolverket [2008a]. 33För att grundläggande högskolebehörighet ska vara uppnådd ska kurser motsvarande av poängen vara avslutade. Diagram 3.3 Olika mått på ej fullföljt gymnasiet för 20-åringar Ej fullföljd gymnasial utbildning Anm.: På grund av förändrade rutiner för datainsamling finns ett brott i serien för förgymnasial utbildning . Källa: [2008c], SCB [c] samt egna beräkningar. 3.2Tidigare inträde på arbetsmarknaden genom ett effektivare utbildningssystem Unga etablerar sig på arbetsmarknaden allt . Det finns flera tänkbara förklaringar till detta, t.ex. i utbildning, minskad efterfrågan på arbetskraft utan arbetslivserfarenhet, stigande löner och sämre kvalifikationer hos vissa unga.34 I lägger vi fokus på konsekvenserna av det senare inträdet och orsakerna till den i utbildning. Tiden i utbildning avgörs av hur utbildningsväsendet fungerar, individens val och av individens prestationer. För det offentliga innebär ett senare inträde på arbetsmarknaden minskade skatte- inkomster och, i de fall det rör sig om utbildningsmisslyckanden, ökade utgifter. Det innebär, något förenklat, att det offentliga bör förmå individerna att förvärva en given mängd kunskap (human- kapital) så snabbt som möjligt.35 Enligt en uppskattning i slutet av 34För en diskussion se , O. m.fl. [2006] och , R. [1999]. 35Alternativt att man uppnår en högre kunskapsnivå under en given mängd tid i utbildning. motsvarade tidsförlusterna i utbildningssystemets olika delar närmare 130 000 personår.36 Det finns relativt väldokumenterade problem med såväl genom- strömningen som resultaten i det svenska utbildningsväsendet. Det påverkar i sin tur övergången mellan studier och arbete. Att hämta upp kunskaper senare i livet är förvisso möjligt, men det kostar betydligt mer för både samhället och den enskilde. 3.2.1Ungdomar börjar arbeta senare Ungdomars inträde på arbetsmarknaden har förskjutits längre upp i åldrarna (se diagram 3.4).37 Den stora förändringen kom i samband med krisen , men mönstret finns kvar även sedan efterfrågan på arbetskraft återvänt till mer normala nivåer. En del av detta kan bero på förlängningen av gymnasiets tvååriga program och den ökade andelen som studerar på högskolan. Kvinnor etable- rar sig generellt sett senare än män, främst beroende på att en högre andel studerar på högskolan. 37Åslund, O. m.fl. [2006]. Diagram 3.4 Andel som haft sitt första jobb vid olika åldrar, efter födelseår Anm.: Inträdet definieras här som när individerna når en inkomst motsvarande av medianen för 45-åringar. Av de som föddes hade haft sitt första jobb och . Källa: , O. m.fl. [2006]. arbetsmarknadsinträde i till följd av senare studier Enligt internationella jämförelser sker det en kraftig minskning av andelen som studerar när svenska ungdomar är , därefter ökar andelen. Jämfört med OECD-genomsnittet studerar färre och fler arbetar fram till (diagram 3.5). Svenska ungdomar förefaller skjuta upp sina högskolestudier och i stället arbeta . Värt att notera är att har en jämförelsevis stor andel kring 20-årsåldern som varken arbetar eller studerar. Diagram 3.5 Arbetsmarknadsstatus för unga 2006 efter ålder I utbildning, ej i arbete I utbildning och i arbete I utbildning, ej i arbete I utbildning och i arbete Sysselsatt, ej i utbildning Ej sysselsatt, ej i studier Sysselsatt, ej i utbildning Ej sysselsatt, ej i studier Anm.: OECD-genomsnittet är ett ovägt genomsnitt för 22 länder. Källa: [2008b] samt egna beräkningar. Det är också en stor åldersspridning på högskolestudenter i som tyder på relativt svaga normer kring när studier ska påbörjas. En starkare norm för snabb övergång från gymnasiet till högskolan skulle innebära att fler blev klara med sina studier . Normer kan definieras som de förväntningar andra har på en persons bete- ende. De som infriar omgivningens förväntningar får uppskattning medan de som bryter mot förväntningarna möts av motsatsen.38 Men normer är svåra att påverka, som åtgärder som förändrar den sociala kan få stora effekter om många personer omfattas. Försenat arbetsmarknadsinträde på grund av oinformerade val När en person väljer utbildning finns alltid risken att göra felval. Felval kan ha olika orsaker: det kan vara svårt att bilda sig en uppfattning om hur arbetsmarknaden kommer att se ut , det kan också saknas information om utbildningen leder till arbete eller om vilka kunskaper som krävs för en given utbildning, m.m. Strukturomvandling, men även konjunkturella effekter, kan i vissa fall medföra att det som var ett lämpligt val för den 38 , A. [2003]. studerande vid utbildningens början, inte är det vid utbildningens slut.39 Det kan i vissa fall innebära att individens anställningsbarhet på arbetsmarknaden kan vara så låg att nya utbildningsinvesteringar blir nödvändiga. Men det är ovanligt att förändringarna är så snabba att utbildningar blir helt oanvändbara. Det finns tecken som tyder på att varken gymnasieväljare eller högskoleväljare är väl informerade om arbetsmarknadssituationen för de som har genomgått den utbildning de väljer.40 Det är varken bra för den enskilde eller, under förutsättning att individens produktivitet skulle vara högre om utbildningen mer avspeglade deras framtida yrke, bra för samhället. Objektiv information om olika utbildningars arbetsmarknads- utfall, som genomsnittlig inkomst och arbetslöshetsrisk, riktad till de personer som ska välja utbildning är därför ett värdefullt red- skap för att undvika alltför stora felval. En ytterligare faktor som ökar risken för felval är att eleverna har för lite information om vad som krävs för att klara av och kunna tillgodogöra sig en utbildning samt om de har dessa förmå- gor. Om studie- och yrkesorientering är ett naturligt inslag i undervisningen minskar risken för den typen av felval och kan dessutom bidra till att uppmuntra elever från mindre studievana miljöer att studera vidare.41 3.2.2Bristande skolresultat ger problem på arbetsmarknaden Som framgick i avsnitt 3.1.2 är det av 20- åringarna som inte har slutbetyg från gymnasieskolan. Det finns olika förklaringar till det. Vissa pekar på betydelsen av förläng- ningen till av de tidigare tvååriga gymnasieprogrammen.42 Andra pekar på att den stora uppgången i avhopp inte skedde för den första årskullen som bara kunde gå treåriga program, utan när den nya gymnasieskolan var fullt genomförd.43 Avhoppen har därtill ökat även på de program som redan tidigare var treåriga. Det skulle då kunna vara andra delar av den nya gymnasieskolan, som 39Ett exempel där konjunkturella effekter kan ha medfört kraftigt försämrad anställnings- barhet är för IT-utbildade personer . Men den strukturella omvand- lingen tyder snarare på en fortsatt ökad efterfrågan på personer med denna inriktning. 40Bilaga 8 till (SOU 2008:69). 41Bilaga 8 till (SOU 2008:69). 42Åslund, O. m.fl. [2006]. 43Murray, Å. [2007]. det nya betygssystemet eller betygsättning i varje enskild kurs, som medfört ökade avhopp. Andra tänkbara förklaringar till utveck- lingen är ändrade attityder, fler utrikes födda elever, ändrade för- kunskaper och läget på arbetsmarknaden. Faktaruta 3.1 Gymnasiets individuella program Bland dem som varken studerar eller arbetar är elever som hoppat av det individuella programmet kraftigt överrepresenterade.1 Gymnasieskolans individuella program är tänkt att förbereda eleverna för studier på de nationella programmen. Det vänder sig främst till dem som inte kommer in på något nationellt program. Elever går på det individuella programmet av olika skäl. En del saknar behörighet i något enstaka ämne medan andra saknar betyg i de flesta ämnen från . En annan grupp är de som har gymnasiebehörighet men inte kommit in på önskat program eller hoppat av det program de påbörjat. Invandrare med bristfälliga kunskaper i svenska är också en stor grupp. av gymnasieeleverna /07 läste på det individuella programmet, det var något fler män än kvinnor. Huvuddelen av dessa återfanns i årskurs 1 (). Drygt hälften av eleverna i årskurs 1 kom direkt från . Andelen elever på det individuella programmet har varit relativt stabil efter att ha ökat i sam- band med att det infördes krav på godkänt i matematik, svenska och engelska för att få börja gymnasiet. Andelen som går från det individuella programmet till nationella program har minskat något. av dem som påbörjar det individuella programmet avslutar sin gymnasieutbildning . 2Skolverket [2007]. Betydligt sämre arbetsmarknad för dem utan gymnasieutbildning Till skillnad från fysiskt kapital förslits inte kunskaper i form av utbildning när de används utan när de inte används. Ett fördröjt arbetsmarknadsinträde för unga leder ofta till att kunskapsinhämt- ningen minskar och att värdet på kunskaperna man har minskar. En studie visar att de som var arbetslösa en period direkt efter gymnasiet har en arbetslöshetsrisk som är högre och årliga inkomster som är lägre än de som inte varit arbetslösa.44 Att effekterna kan uppmätas så efter den initiala arbetslöshetsperioden tyder på att hög ungdomsarbetslöshet är en faktor som begränsar arbetsutbudet även på . Arbetsmarknadsinträdet har försenats mer för dem som inte har slutfört någon gymnasieutbildning (diagram 3.6). En del förklaras av att så gott som alla utan gymnasieexamen ändå har läst på gymnasiet. Men huvuddelen beror på att det har blivit svårare att ta sig in på arbetsmarknaden för dem som inte har en gymnasie- utbildning. Jämförelser mellan länder visar att svenska ungdomar med högst förgymnasial utbildning har lägre sysselsättningsgrad efter studier än genomsnittet i OECD.45 Men är arbetsmarknadsutfallet för svenska unga utan gymnasieutbildning bättre än genomsnittet i . 44Nordström , O. [2004]. 45OECD [2008b]. Diagram 3.6 Andel bland dem som inte avslutat gymnasiet som vid olika åldrar har haft ett första jobb, efter födelseår Anm.: Inträdet definieras här som när individerna når en inkomst motsvarande av medianen för 45-åringar. Av de som föddes hade haft sitt första jobb och . Källa: , O. m.fl. [2006]. Effekterna av olika utbildningsval kan visas av ett exempel från årskullen född . saknade av männen och av kvinnorna en, enligt SCB, fullföljd gymnasieutbildning.46 hade studerat på hög- skolan, även om ungefär hälften av dessa inte tagit någon examen. Inom vissa grupper befann sig många fortfarande i utbildning, vilket särskilt gäller kortare oavslutade högskoleutbildningar. Bland kvinnor och män med enbart förgymnasial utbildning är det som befinner sig utanför arbetsmarknaden eller utbildningssystemet, medan det för gruppen med minst tre års högskoleutbildning är (tabell 3.1). 46 SCB kräver i sin definition inte slutbetyg utan det räcker att ha tagit ut ett s.k. samlat betygsdokument som beskriver de kurser eleven fått betyg i. Detta oavsett hur många dessa kurser är. Sysselsättningsgraden skiljer sig kraftigt åt mellan olika grupper. Bland dem som inte fullföljt gymnasiet var betydligt färre syssel- satta, särskilt bland kvinnor.47 Sysselsättningsgraden var högst bland dem som fullföljt en minst treårig högskoleutbildning. Det fanns en viss skillnad i sysselsättning mellan kvinnor som nått hög- skolebehörighet på gymnasiet och dem som inte gjort det. Det var mindre skillnad i inkomster än sysselsättning mellan dem som högst har grundskole- och högst gymnasieutbildning. Detta tyder på att de med kortast utbildning har svårare att få ett jobb, men om de får ett är skillnaden i inkomst ganska liten. Medelinkomsten ökar generellt med stigande utbildning. Kvinnorna tycks stärka sin position på arbetsmarknaden med ökad utbildningsnivå jämfört med männen. Vid en högskoleutbild- ning har kvinnor en högre sysselsättningsgrad än män, medan de i samtliga andra fall har en lägre. Medelinkomsten är i alla utbildningsgrupper lägre för kvinnor än för män. 47 Observera att personer som är föräldralediga eller sjukskrivna från en anställning definieras som sysselsatta. Tabell 3.1 Arbetsmarknadsstatus 2006 för personer födda , efter högsta uppnådda utbildning Fullföljt gymnasiet, ej ning kortare än 2 år , ej (svensk) utbildning minst 3 år Anm.: Personer som invandrat till efter 1990 har exkluderats. Källa: SCB (beställt datamaterial) samt egna beräkningar. Det tydliga sambandet mellan svag ställning på arbetsmarknaden och kort utbildning skulle mycket väl kunna förklaras av någon bakgrundsfaktor som familjebakgrund eller integrationsproblem. Det finns starka samband mellan familjebakgrunden och vilken utbildningsnivå som individer skaffar sig.48 Försök i visar att särskilda insatser för barn med sämre förutsättningar är lönsamma om de sätts in tidigt, som regel före skolåldern.49 Insatserna bör enligt dessa studier fokuseras på de barn som har sämre hemförhållanden. Svenska studier som har ett långt tidsperspektiv har visat att ungdomar utan gymnasie- 48Bilaga 8 till (SOU 2008:69). 49Heckman, J. [2008]. utbildning redan på mellanstadiet har haft det svårare än övriga elever.50 För elever med svagare skolresultat förvärrades skol- problemen under hela skolgången. Det finns därmed indikationer på att tidiga insatser vore effektiva även i . 3.2.3Långa studietider på högskolan Att skjuta upp övergången från gymnasiet till högskolan är dyrt både för det offentliga och för individerna.51 Svenska studenter är, i ett internationellt perspektiv, relativt gamla när de påbörjar sin högskoleutbildning, vilket resulterar i att de också tar sin examen i relativt hög ålder.52 Dessutom tar svenska studenter på sig för att slutföra sin utbildning, vilket ytterligare fördröjer inträdet och etableringen på arbetsmarknaden. Exempelvis var 2006 brutto- studietiden för en magisterexamen som omfattade heltidsstudier.53 Jämfört med övriga är det i dessutom relativt många av dem som påbörjar studier som inte slutför dessa.54 Ungefär två tredjedelar av alla som studerar på högskolan är , men huvuddelen av ökningen av högskolestude- rande har skett bland gruppen . Andelen med gymnasieexamen som påbörjar högskolestudier ökade (se diagram 3.7). Mellan /89 och 2000/01 ökade andelen som börjat på högskolan efter gymnasiestudierna slutförts, därefter har denna andel minskat något. 50Murray, Å. [1994]. 51En studie om de samhällsekonomiska kostnaderna av ineffektiviteter i utbildningssystemet är Ds 2000:58. ., , Q. & , O. [2008] finner att uppskjutna studier innebär en minskning av livsinkomsten motsvarande av den genomsnittliga årsinkomsten . 52OECD [2007c]. 53SCB [2007b]. 54OECD [2007c]. 55SCB [2007b]. Diagram 3.7 Andel som börjar på högskolan, efter det läsår gymnasiet avslutats Procent av dem med gymnasieexamen Källa: SCB [c]. Antalet nybörjare i högskolan ökade med 39 000 . Intressant är att antalet som tar ut sin första examen endast ökat med 17 000 (diagram 3.8). Även om det förmodligen finns en viss eftersläpning eftersom det tar av studier för att kunna ta examen är skillnaden mellan dessa siffror anmärkningsvärd. En förklaring är att en relativt hög andel av högskolenybörjarna är utländska studenter som inte tänker ta examen i utan endast studerar här en kort tid.56 Om de inresande studerande exkluderas har antalet nybörjare minskat och är tillbaka på ungefär samma nivå som . Denna nedgång förklaras inte av minskade kullar unga utan snarare av minskande övergångsfrekvenser. 56 SCB [2007b]. av de utländska studenterna stannar maximalt två terminer. Diagram 3.8 Högskolenybörjare och högskolestuderande som tar examen från högskolan 1986/87-2006/07 Nybörjare exklusive inresande studenter Anm.: Studerande som tar examen omfattar dem som tar sin första examen från högskolan. Källa: SCB [2007b] samt egna beräkningar. Faktaruta 3.2 De inresande studenterna /07 De inresande studenterna utgjorde /07 av samtliga studenter i . Det kan jämföras med att de utgör av högskolenybörjarna. Nästan alla () inresande studenter studerar på fristående kurser och kom via något utbytesprogram. De flesta av de inresande studenterna kommer från . kom från och den kraftigaste ökningen har skett i denna grupp. Källa: [2008a]. Endast av de svenska högskolenybörjarna tar en examen inom sju år.57 En del av dem som inte tagit examen skulle kunna göra detta, har tagit mer än 120 poäng, men det är oklart hur många av dessa som uppfyller kraven för examen. 57 SCB [2007b]. En hög andel tar relativt få poäng, efter att de först skrev in sig har tagit färre än 80 poäng. De som påbörjar sina studier när de är är över- representerade bland dem som tagit examen och mer än 120 poäng, medan de är överrepresenterade bland dem som tagit relativt få poäng (diagram 3.9). Detta skulle kunna bero på att äldre har andra motiv för sina studier, men också på att det kan vara svårare att påbörja högskolestudier relativt efter gymnasie- studierna.58 Diagram 3.9 Andel som uppnått ett visst antal poäng på högskolan efter att de första gången skrev in sig på högskolan terminen 1999/00, efter ålder Anm.: Inresande studenter är exkluderade ur undersökningen. Källa: SCB [c] samt egna beräkningar. 58 infördes ett delvis nytt examenssystem i högskolan. ändrades poäng- systemet för högskoleutbildning från poäng till högskolepoäng. En termins heltidsstu- dier motsvarar 30 högskolepoäng. Sammantaget visar denna genomgång på problemen med att ha inflöde till högskolan som mål för utbildningspolitiken. Den relativt låga andelen som klarar mer än 120 poäng tyder också på problem med effektiviteten i det svenska högskoleväsen- det. Men ur arbetsmarknadssynpunkt är det inte givet att det vore optimalt om alla som påbörjade högskolan tog en examen. För vissa befattningar behövs endast vissa kunskaper från högskolan men inte en examen. Kunskaperna om de inresande studenterna är relativt liten. Det skulle behövas mer information om motiven för studier i och varför de flesta stannar så . 3.3Utträdet från arbetsmarknaden styrs av många faktorer Antalet arbetade timmar i ekonomin kan också öka genom att utträdet från arbetsmarknaden sker senare i livet. I ett alternativ- scenario, som redovisas närmare i bilaga 1 till utredningen, beräk- nas effekterna på BNP av ett sådant förändrat arbetsmarknadsbete- ende.59 I alternativscenariot ökar utträdesåldern med . Därefter antas utträdesåldern i alter- nativscenariot permanent vara högre än i basscenariot. Den högre sysselsättningen medför en ökning av BNP-nivån med på lång sikt. Förutom att det skulle ge en allmänt högre levnadsstandard skulle det också generera högre skatteintäkter. 3.3.1Utträdet sker både tidigare och senare Beslut om utträde ur arbetslivet är som regel permanent, få som gått i pension eller får sjuk- och aktivitetsersättning återvänder till arbetsmarknaden.60 sjönk den genomsnittliga utträdesåldern trendmässigt bland männen i , medan kvinnornas faktiska utträdesålder ökade svagt (se tabell 3.2). har den genomsnittliga utträdesåldern ökat både för män och kvinnor. 59Se bilaga 1 till (SOU 2008:108). Anm.: Utträdesåldern är beräknad utifrån den genomsnittliga åldern för utträden ur arbetskraften bland personer som vid 50 fanns i arbetskraften. Källa: RFV [2000] och [2007c]. Utträdesåldern skiljer sig från den ålder då ålderspension tas ut. var medelåldern för uttag av ålderspension , den har varit i stort sett mellan 1998 och 2006.61 Men spridningen har ökat eftersom fler tar ut ålderspension före respektive efter . Andelen som tog ut ålderspensionen vid minsk- ade från . Andelen 60–64- åringar som hade inkomst från den statliga ålderspensionen ökade både för kvinnor och män (se tabell 3.3). Utträdet från arbetsmarknaden sker som regel via andra ersättningssystem än den statliga ålderspensionen. I tabell 3.3 redovisas andelen personer med inkomster av ett visst slag och i tabell 3.4 olika typer av inkomster som andel av summan av inkomster från eget förvärvsarbete, sjukpenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner.62 Även om fler har ålderspension i åldrarna 60–64 så har inte ålderspensionens andel av inkomsterna ökat i någon större ut- sträckning.