sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — Kommittén har dock ovan redogjort för sin bedömning som innebär att det finns starka skäl för att tills vidare ha kvar ett sjukförsäkringsskydd inom studiemedelssystemet. Studiemedel under sjukdom kan i princip lämnas utan bortre tidsgräns för den som är sammanhängande sjuk under långa perioder. Ursprungligen kunde studiemedel under sjukdom lämnas under längst en termin. Möjligheten att behålla sina studiemedel under sjukdom utsträcktes sedan successivt att gälla i två terminer och sedan i praktiken att gälla utan begränsning. Detta är enligt kommitténs bedömning inte rimligt. Vid längre sjukdomstider bör studerande lyda under samma bestämmelser och samma ersätt- ningssystem som andra grupper i samhället. Kommitténs bedömning är att studerande efter maximalt sjukdom inte längre bör kunna få studiemedel. är en lämplig tid eftersom studiemedel kan lämnas i högst i taget. Som studerande är man då försäkrad inom ramen för studiemedels- systemet man som längst kan ha blivit beviljad studiemedel. Konsekvensen av att studiemedel under sjukdom kan lämnas under högst är att de studerande som har en vilande SGI då övergår till sjukpenning. Studerande utan SGI kommer dock i sista hand att vara hänvisade till kommunernas ekonomiska bistånd. För att detta förslag ska vara lämpligt att genomföra måste emellertid först säkerställas att rehabiliteringsinsatser verkligen vid- tas för de studerande som är långtidssjuka. Innan så har skett bör inte kommitténs förslag att begränsa möjligheten att behålla studiemedlen genomföras. 2008/09:1. Studerande som får barn kan välja att fortsätta sina studier eller att vara föräldralediga. Den som fortsätter studierna kan få studie- medel och tilläggsbidrag för studerande med barn.26 Den som är föräldraledig har rätt till föräldrapenning. I detta avsnitt behandlas studerandes rätt till föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och studiemedel vid tillfällig vård av barn. En utvärdering av tilläggs- bidraget för studerande med barn redovisas i bilaga 3. Kommittén behandlar tilläggsbidraget i kapitel 4 Ett enklare studiemedelssystem. 6.5.1Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och studiemedel vid tillfällig vård av barn Föräldrapenningen syftar till att ge föräldrar möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Målet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsätt- ningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Med föräldrapenning kan föräldern vara ledig från arbetet och få ersättning i längre sammanhängande perioder, enstaka dagar eller delar av dagar. Den som är gravid kan ta ut föräldrapenning från och med den före beräknad förlossning. Föräldrapen- ning kan tas ut tills barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Föräldrapenning betalas ut till barnets föräldrar eller därmed likställda personer. Ersättningen bygger på inkomstbortfallsprincipen, men det finns också en grundnivå. Det finns tre olika ersättningsnivåer: En sjukpenningnivå baseras på sjukpenninggrundande inkomst (SGI). En grundnivå gäller vid låga eller inga SGI-grundande in- komster. Grundnivån är per dag. Sjukpenning- och grundnivån gäller . Även de dagar som är reserverade för var och en av föräldrarna är på sjukpenning eller grundnivå. 26 I kapitel 4 Ett enklare studiemedelssystem föreslår kommittén att tilläggsbidraget ska byta namn till barntillägg. En lägstanivå som gäller i . Lägstanivån är per dag för barn födda och senare och per dag för barn födda före . som föräldrapenningen betalas ut gäller speciella regler. För att då få föräldrapenning beräknad på sin sjukpenninggrundande inkomst måste föräldern ha varit försäkrad för en sjukpenning som överstiger per dag i följd före barnets födelse eller före den beräknade födelsen. Den som inte uppfyller detta krav får ersättning på grundnivå med per dag. För de övriga på sjukpenningnivå finns inte samma krav. Det betyder att om föräldern fått ersättning på grundnivå, kan han eller hon i vissa fall få ersättning på sjukpenningnivå från dag 181. Föräldrapenning beräknas utifrån lägst samma sjukpenning- grundande inkomst som föräldern hade vid barnets födelse tills barnet fyller . Om mamman åter blir gravid innan barnet uppnått och , behåller föräldrarna samma för- äldrapenning också efter barnets tvåårsdag, även om den sjuk- penninggrundande inkomsten har sänkts. Så länge barnet inte har fyllt beräknas också sjukpenning och tillfällig föräldrapenning på den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten. Efter barnets ettårsdag kan den sjukpenninggrundande inkomsten sänkas till samma nivå som den faktiska inkomsten. Man kan dock undvika att den sjukpenninggrundande inkomsten sänks efter barnets ettårsdag. Den ligger kvar på samma nivå som tidigare om föräldern tar ut hel föräldrapenning minst arbetar mindre än före barnets födelse och tar ut föräldrapen- ning som motsvarar minskningen i arbetstid är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Den sjukpenninggrundande inkomsten är den beräknade års- inkomsten av arbete och har normalt ett tak på 7,5 prisbasbelopp. Föräldrapenningen är dock ett undantag från detta takbelopp och har i stället ett inkomsttak på tio prisbasbelopp, vilket är . ska SGI:n när den beräknas multipliceras med talet 0,97. Det innebär att den högsta möjliga ersättningen är per dag. I normala fall går det inte att få föräldrapenning med studier på heltid. En förälder som bedriver bundna heltidsstudier kan normalt inte anses uppfylla kravet på att han eller hon vårdar barn i den utsträckningen att föräldrapenning kan betalas ut. Om studierna är förlagda till sådan tid att föräldern ändå kan anses uppfylla vårdnadskravet kan dock föräldrapenning betalas ut. Det går alltså att kombinera föräldrapenning med del- tidsstudier.27 För att en SGI ska hållas vilande krävs, på samma sätt som vid sjukdom, att den studerande har studiemedel under hela studie- tiden. Många studerande har emellertid inte förvärvsarbetat i sådan omfattning att de har upparbetat någon sjukpenninggrundande inkomst. De får då ersättning enligt grundnivån, vilket innebär . Vid beräkningen av sjukpenningnivån i föräldrapenningen beaktas inte studiemedel. Övriga ersättningsnivåer i föräldrapen- ningen saknar också samband med studiemedlen. Däremot räknas föräldrapenningen in i den inkomstprövning som görs när studie- medlen fastställs. Den som har både studiemedel och föräldrapen- ning, vilket kan vara möjligt, kan alltså få reducerade studiemedel om den sammanlagda inkomsten överstiger fribeloppet. Tillfällig föräldrapenning och studiemedel vid vård av barn Tillfällig föräldrapenning ska ge föräldrar ekonomiskt stöd när barn blir sjuka eller när barnets ordinarie vårdnadshavare blir sjuk och föräldern därför behöver avstå från sitt förvärvsarbete. Föräldern kan få tillfällig föräldrapenning för barn som är (i vissa fall ). Särskilda regler gäller för barn som är yngre än . I motsats till den vanliga föräldrapenningen går tillfällig föräldrapenning i vissa fall att överlåta till andra än en förälder. Föräldrarna kan få tillfällig föräldrapenning under per barn och år men kan man inte få ersättning vid ordinarie vårdares sjukdom eller smitta. Fadern, eller den som är andra förälder, har rätt till tio dagars ersättning i samband med barns födelse. I vissa fall kan dessa s.k. pappadagar betalas ut till en annan person än pappan. Ersättningen är av den sjukpenninggrundande inkomsten, och beräknas för anställda utifrån arbetstid eller 27 (2006). Om föräldern har inkomst av annat än förvärvsarbete, såsom företagare eller arbetslös, lämnas ersättning beräknad per kalenderdag. En förälder som studerar behöver i regel inte avstå från förvärvsarbete och kan därför inte få tillfällig föräldrapenning. Den s.k. studietids-SGI:n gäller dock även vid tillfällig vård av barn. I stället för tillfällig föräldrapenning har studerande rätt att under vissa förutsättningar behålla studiemedlen vid tillfällig vård av barn. Reglerna harmonierar med de bestämmelser som gäller för den tillfälliga föräldrapenningen. Rätten att behålla studiemedel gäller och barn. Motsvarande rätt finns även om barnets ordinarie vårdare är sjuk, men rätten gäller i dessa fall . Fadern har, analogt med de s.k. pappadagarna i föräldraförsäkringen, rätt att behålla studie- medlen vid barnets födelse. Den period, som en studerande tillfälligt har vårdat barn, räknas inte in i beräkningen av den längsta tid som en studerande har rätt till studiemedel. Vid prövningen av studieresultaten tas hänsyn till om den studerande tillfälligt vårdat barn. Till skillnad från vad som gäller vid egen sjukdom längre än skrivs lånedelen i studiemedlen inte av för den som vårdar sjukt barn. Studerande saknar, till skillnad från förvärvsarbetande, möjlighet att överlåta tillfällig föräldrapenning till någon annan som stannar hemma från arbetet för att vårda ett sjukt barn. En studerande kan dock överlåta rätten att behålla studiemedlen vid vård av barn till en annan person, vilket dock bygger på att även den som ska vårda barnet har studiemedel. Den person som vårdar barnet får behålla studiemedlen trots att han eller hon inte studerar, men skuldsätter sig även eftersom någon avskrivning av lån inte sker. Det finns inga statistiska uppgifter över hur många av dem som tar ut föräldrapenning som annars är studerande eller hur många som kombinerar deltidsstudier med föräldrapenning. hade av studiemedelstagarna för- äldrapenning i samband med föräldraledighet. Om de avbröt sina studier till förmån för föräldraledighet, övergick från föräldra- ledighet till studier eller kombinerade ersättningarna på något annat sätt är inte känt. hade av studie- medelstagarna föräldrapenning vid tillfällig vård av barn.28 Det är förhållandevis ovanligt att studerande som har studie- medel anmäler att de är hemma och vårdar sjukt barn. anmälde bara 556 personer att de var hemma och vårdade sjukt barn. De flesta var naturligt nog hemma under relativt korta perioder. Av de 556 personerna var 427 hemma , 66 var hemma i mellan två och och 63 personer vårdade barn sammanlagt längre än under året.29 6.5.3Problem för studerande med ersättning vid föräldraskap De problem som har lyfts fram, t.ex. i betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130), är i mångt och mycket desamma som beträffande sjukförsäkringsförmånerna, vilket beror på att reglerna för sjukpenninggrundande inkomst är grunden för båda systemen. Med anledning av att reglerna på många punkter är desamma redovisas problemen bara kortfattat. Långa skyddstider ger svag koppling mellan arbetsinsats och ersättning Genom reglerna om SGI-skyddad tid kan det gå mellan en arbetsinsats och inbetalningen av sociala avgifter och utbetalningen av ersättning. Skyddstiderna kan därmed innebära att individer med inkomster som tjänats in för länge sedan och utan omedelbar koppling till arbetsmarknaden, ändå är berättigade till inkomst- baserad föräldraförsäkring. Den sjukpenninggrundande inkomsten är enbart skyddad för den som har studiemedel under hela sin studietid. Den som inte har studiemedel under hela sin studietid tappar rätten till sin vilande 28SCB (2006b). 29Uppgifter framtagna av CSN. Uppgifterna inkluderar även vård av närstående, vilket dock bedöms utgöra en mycket liten del av vårdperioderna. SGI och kan vid föräldraledighet enbart beviljas föräldrapenning med grundnivån. Studerande utan SGI får låg ersättning En studerande som inte har arbetat och därmed inte har rätt till en SGI får föräldrapenning med grundnivån, f.n. per dag. Denna ersättning är alltså förhållandevis låg. Grundnivån lämnas dock inte enbart till studerande som saknar SGI utan till alla som saknar rätten att få en SGI fastställd. Ingen avskrivning av lånedelen Den som behåller sina studiemedel för vård av barn får inte studie- medlens lånedel avskriven. Det innebär att en studerande som avstår från studier på grund av barns sjukdom har en mindre förmånlig situation än den som avstår från studier på grund av egen sjukdom. Ingen möjlighet att få tillfällig föräldrapenning En studerande fader kan behålla sina studiemedel vid ledighet vid ett barns födelse, men han kan inte kan välja att ta ut tillfällig föräldrapenning . På samma sätt kan han oftast inte få tillfällig föräldrapenning för att vårda sjukt barn. Orsaken till detta är att en studerande normalt inte avstår från något förvärvsarbete. Information om föräldrapenningförmåner för studerande Studerande som har eller får barn och väljer att vara föräldralediga måste vända sig till för att få föräldrapenning. De måste även meddela CSN att de gör ett uppehåll i sina studier. Studerande som tillfälligt vårdar ett sjukt barn ska dock normalt enbart vända sig till CSN och får också sin ersättning från CSN genom möjligheten att behålla sina studiemedel. Läkarintyg ska i dessa fall lämnas in till CSN. Kombinationen av ett relativt komplicerat regelverk för SGI och ett dubbelt myndighetsansvar innebär att det ställs mycket stora krav på god och tydlig information till dem som studerar. Kommittén har i samtal med studerande erfarit att det inte sällan är okänt för de studerande vilka föräldraförmåner de har rätt till. De vet därmed inte heller hur de ska agera när de ska vara föräldra- lediga eller vara hemma för vård av sjukt barn. Kraven för inkomstbaserad föräldrapenning är högre ställda än exempelvis inkomstbaserad sjukpenning eftersom det finns en särskild kvalifikationstid . Detta särskilda kvalifikationskrav syftar till att den försäkrade ska vara väl etablerad i arbetslivet, men kan genom sitt högre krav exkludera vissa studerande. Reglerna för studerande är dock desamma som för andra personer. Att överlåta möjligheten att vårda ett barn Det har från studerandeorganisationer framförts att det är ett problem att studerande med studiemedel inte kan överlåta vården av barnen på någon annan lika lätt som en person som har tillfällig föräldrapenning. Detta beror huvudsakligen på att studerande inte kan få tillfällig föräldrapenning. Möjligheten att låta någon annan vårda barnet finns inom studiemedelssystemet, men är inskränkt till överlåtelse till andra personer som också har studiemedel. 6.5.4Kommitténs överväganden och förslag Kommitténs förslag: Studiemedel ska kunna lämnas vid tillfällig vård av barn eller närstående efter samma principer som . Avskrivning av studielån ska kunna göras även vid vård av barn eller närstående. Avskrivning av studiemedlens lånedel ska göras fr.o.m. den 31:a vårddagen. Kommitténs bedömning: Studerande som har studerat utan studiemedel under sammanlagt högst bör kunna omfattas av SGI-skydd, om det kan visas att de har bedrivit aktiva studier på minst halvtid på en utbildning som ger rätt till studiemedel. Nuvarande ersättning vid föräldraskap Kommitténs bedömer att föräldrapenningen för studerande fun- gerar relativt väl, även om grundnivån för föräldrapenningen är låg. Den relativt låga nivån gäller fler grupper än studerande och är inte en fråga kommittén behandlar särskilt. Alla studerande kan få del av föräldrapenningens grundnivå och de som har en upparbetad SGI kan dessutom få föräldrapenning med ett högre belopp. Det finns dock brister i skyddet. En sådan brist är att det nuvarande SGI-skyddet inte gäller för den som gjort uppehåll i studiemedels- tagandet, om än för . Kommitténs bedömning är att det största problemet med dagens föräldrapenning för studerande är att studerande som har en SGI riskerar att tappa den om de studerar utan studiemedel. Denna fråga skulle kunna lösas i ett system med historisk beräknad SGI. I avvaktan på en sådan förändring bör dock åtgärder vidtas inom ramen för det nuvarande SGI-skyddet. Det är alltså bara de som studerar med studiemedel som kan få föräldrapenning baserad på en äldre SGI. Övriga får föräldrapen- ning med grundnivån per dag. Motiven för att SGI är kopplad till studier med studiemedel har redogjorts för ovan i avsnittet om sjukpenning. Även avseende föräldrapenningen anser kommittén att det motverkar de utbildningspolitiska målen att SGI-rätten är så hårt kopplad till mottagandet av studiemedel, när det egentligen är studierna i sig som är skyddsvärda. En lösning skulle, precis som kommittén redovisar i avsnittet om ersättning vid sjukdom, vara att kopplingen till studiemedel kan finnas kvar som ett grundläggande krav för att behålla sitt SGI- skydd , som det ges möjlighet att göra undantag för kortare uppehåll i studiemedelstagandet. skulle även ett flexibelt användande av studiemedlen uppmuntras. Kommitténs bedömning är att den som kan visa på studier om minst halvtid på en studiestödsberättigande utbildning bör kunna ha kvar sitt SGI-skydd, om uppehållet i studiemedelstagandet varit sammanlagt högst , dvs. Studiemedel vid tillfällig vård av barn eller närstående Studerande med barn kan behålla sina studiemedel vid vård av sjukt barn. Likaså kan studerande behålla studiemedlen vid tillfällig vård av närstående. Vid vård av barn kan man behålla studiemedlen per barn och år, dessutom kan en pappa vara ledig vid barns födelse. Vid vård av närstående kan man normalt behålla studiemedlen utan att bedriva några studier. Gemensamt för dem som vårdar barn och närstående är att veckorna med studiemedel inte räknas med i den studerandes totala veckoantal. Däremot skrivs inte studielånet av, även om vård- perioden blir lång. Det kan diskuteras om studielån borde skrivas av även vid tillfällig vård av barn eller närstående. Argumentet för att lån ska kunna skrivas av även vid vård av barn är framför allt att det kan anses orimligt att en studerande som på grund av barnets sjukdom inte kan studera, måste bekosta sitt uppehälle delvis på egen hand. Ett barns eller en nära närståendes sjukdom är oförutsett på samma sätt som egen sjukdom. Argument mot avskrivning av studielån i samband med vård av barn är dels att det kan finnas risker för fusk, dels att det eventuellt kan ge upphov till längre vårdperioder. Kommittén föreslår att den som har studiemedel och sammanhängande vårdar sjukt barn eller närstående bör få avskriv- ning fr.o.m. den 31:a vårddagen på samma sätt som vid egen sjuk- dom. Vid beräkningen av karenstiden bör två eller flera sjuk- perioder räknas som en sammanhängande vårdperiod, om den senare perioden börjar efter det att den tidigare slutade. Motsvarande bedömning görs vid egen sjukdom. Givet nuvarande antal personer som är hemma och vårdar barn skulle kostnaden för avskrivning bli om lån avskrivs fr.o.m. den 31:a vårddagen.31 30För att en studerande ska kunna behålla sitt SGI-skydd vid kortare avbrott i studier som bedrivs med studiemedel, behöver ändringar göras i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 31Avser avskrivning vid både vård av närstående och vård av barn. Den särskilda kvalifikationstiden för rätt till ersätt- ning över grundnivå innebär att den försäkrade ska vara väl etablerad i arbetslivet. Reglerna för studerande är desamma som för andra personer. Dessa regler skulle kunna utesluta studerande i högre grad än andra eftersom studerande oftare saknar etablering på arbetsmarknaden. Kommittén anser emellertid inte att det finns tillräckliga skäl att argumentera för en särlösning för studerande. Frågan bör i stället hanteras inom ramen för det arbete som bedrivs inom som syftar till att övergå till historiskt beräknad SGI. Kommittén bedömer inte heller att det f.n. finns skäl att föreslå några förändringar när det gäller studerandes bristande möjligheter att överlåta tillfällig föräldrapenning till en annan vårdare. Detta skulle framför allt kräva större möjligheter för studerande att få tillfällig föräldrapenning trots att något inkomstbortfall av arbete inte förekommer. Kommittén anser att även denna fråga bör utredas i samband med en övergång till en historiskt beräknad SGI. Kommittén konstaterar att den som inte har en SGI får för- äldrapenning med grundnivån, vilket är en relativt låg ersättning. Eftersom många studerande saknar SGI är det ofta denna ersätt- ning som beviljas. Grundnivån beviljas dock till alla som saknar SGI, inte enbart till studerande. Vi anser inte att någon särlösning bör utformas för studerande och avstår av den anledningen från att ge förslag om föräldrapenningens ersättningsnivå. Däremot bör frågan utredas i det fortsatta arbetet som syftar till att övergå till en historiskt beräknad SGI. 6.6En arbetsgrupp i med uppgift att föreslå en ny beräkningsgrund för socialförsäkringar utifrån historiska inkomster Kommitténs bedömning: En övergång till en SGI som beräk- nas på historiska inkomster kan innebära en förenkling av försäkringsskyddet för studerande. Det kan också förbättra den ekonomiska tryggheten för studerande. Det är väsentligt att studerandes situation beaktas när regelverket utformas. Kommittén anser att två alternativa sätt att beakta de stude- randes situation bör övervägas. Ett alternativ är att ge studeran- de ett utökat SGI-skydd. Ett annat alternativ är att låta studie- medel vara sjukpenninggrundande, vilket skulle innebära att studiemedel ger rätt till både sjuk- och föräldrapenning. Socialförsäkringsministern beslutade att inrätta en arbetsgrupp i med uppdrag att föreslå en modell för att beräkna sjukpenninggrundande inkomst (SGI) utifrån historiska inkomster. De nya reglerna skulle enligt uppdrags- beskrivningen kunna träda i kraft . Arbetsgruppens uppgift har varit att analysera olika modeller för beräkning av historisk SGI och att lämna ett förslag till utformning av en sådan beräkning. Arbetsgruppens arbete skulle avslutas och redovisas i formen av en departementspro- memoria.32 Arbetsgruppens arbete var inte redovisat när fattade beslut om detta betänkande. Kommittén har därför inte haft möjlighet att värdera arbetsgruppens förslag till ny beräkningsgrund för SGI. Kommittén har emellertid haft löpande kontakter med arbetsgruppen och anser att en övergång till histo- riskt beräknad SGI skulle kunna få positiva effekter för studerande- gruppen. En positiv effekt är att en SGI som beräknas på en faktisk, historisk inkomst innebär att man måste tjäna in sin SGI. Sam- bandet mellan arbete och utbetalning av sjukpenning blir därmed tydligare. En sådan lösning skulle enligt kommitténs bedömning skapa en mer försäkringsmässig lösning och skulle därmed främja den s.k. arbetslinjen. Dagens problem med långa och svårbegripliga 32 Regeringen (2008b). skyddstider skulle försvinna. Det skulle sannolikt även bli enklare att informera om de regler som gäller. För att en historiskt beräknad SGI ska vara lämplig måste förutsättningarna för studerande beaktas och lösningen måste till- godose studerandes behov. Studerande har studier som sin huvud- sysselsättning och har därför ofta relativt små möjligheter att arbeta. Inkomsterna kommer oftast från arbete under ferierna eller . Studerande som blir sjuka eller får barn skulle riskera att få mycket låg sjuk- eller föräldrapenning i ett system där SGI beräknas enbart utifrån historiska skattepliktiga inkomster. Ett system med historiskt beräknad SGI som ger alla studerande en mycket låg SGI skulle kunna avhålla framför allt förvärvsarbe- tande från att påbörja studier och återkommande studier skulle försvåras. Ett sådant förslag skulle, enligt kommitténs bedömning, riskera rekryteringen till utbildning bland dem som är ute i arbets- livet. I samband med den fortsatta beredningen av ett förslag med en SGI som baseras på historiska inkomster måste de studerandes speciella situation beaktas. Kommittén ser två alternativ som sär- skilt bör övervägas. Det ena alternativet är att ha kvar någon form av skyddsregler som sannolikt skulle likna dagens skyddsregler. Det skulle innebära att en studerande som hade inkomster innan studierna påbörjades, får sin sjuk- eller föräldrapenning beräknad utifrån dessa tidigare inkomster. För en sådan lösning vore det önskvärt att helt frångå kopplingen till studiemedel eftersom det är studierna som är skyddsvärda – inte studiemedelstagandet.