sou · GWB335 · 2009-01-01 00:00:00 — Den närmsta kretsen utgjordes av , SVT och TV4, men även övriga intres- senter i tv-branschen och kommunerna behövde kunskap och information för att uppdraget som helhet skulle bli en framgång. Vårt enskilt största uppdrag har rört informationen. Digitaliseringen av marknätet berör alla hushåll på ett eller annat sätt. Även om en stor andel tittar på tv på andra sätt än via marknätet har många en sommarstuga eller en köks-tv med vanlig antenn. Alla drygt 4 miljoner hushåll behövde informeras för att själva kunna avgöra om de var berörda. Vi i kommissionen hade som Om kommissionen och dess kansli: fungerar ungefär som en styrelse. Vi sammanträdde en gång . Efter hand har behovet av möten minskat och sammanträdde vi . Kommissionens ledamöter och experter ska tillsammans vara representativa för det uppdrag man tilldelats. Det rent operativa och dag- liga övergångsarbetet har genomförts av ett kansli. myndighet som bildats efter beslut av verksamhet styrs av ett regeringsdirektiv och övergång från analoga till digitala tv- och att detta sker på ett så konsumentanpassat sätt som kommissionen ska planera, koordinera, informera och rapportera om övergången från analoga till digitala tv-sändningar i kommissionen består av två delar; kommissionen med fem ledamöter och sex ett kansli där det operativa ansvaret ligger. operativa ansvaret för att informera, planera, rapportera och hålla i kontakter med andra parter såsom , , TV4, övriga kanalbolag och Kontaktpersoner i kansliet är: , huvudsekreterare, stina. Helsén, huvudsekreterare (till , informatör (till , utredningssekreterare (till 2008-01- ordförande och landshövding i , konsult och f.d. vd TV-historia 1926–2008 Den skotske uppfinnaren demonstrerar överföring av rörliga bilder med primitiv tv-teknik för i . Första försöken med marksänd tv i från den s.k. TV- nämndens provisoriska sändare 1936 på Tekniska . BBC inleder regelbundna sändningar. Publikgenombrott i samband med i . ökar antalet tv- licenser från 75 000 till 250 000. sändningar inleds officiellt . Premiär för TV2 . får reguljära färg-TV-sändningar. tas i bruk, vilket medför ett genombrott för satellit-tv i . TV4 börjar sända. De sista analoga mark- tv-sändarna släcks i och . Digitala sändningar över marknätet inleds. Prisutveckling digitalbox 2003 – 2007 Konsumentpris inkl moms, kr Priserna sjunker när digitalboxarna blir stapelvara I likhet med de flesta elektronikprodukter sjönk priset på digitalboxar kraftigt när efterfrågan väl började växa. Många hade befarat att gotlännningarna (etapp 1) skulle få betala skyhöga priser för boxarna, jämfört med blekingebor och skåningar (etapp 5), men faktum var att det största prisfallet skedde före själva digital-tv- övergången. Källa: Branschkansliets Marknadsinfor- mation AB. kommersiell tv i . sändningar med mobil-tv. Fördelning av de frigjorda frekvenserna i marknätet. Teknikskiftet i fem steg 12 mar 2007: : , , , : , , , Tåsjö, , , , , : , , , : , , , , : , , , Samarbete med många intressenter Samarbetspartners: , , TV4. , ansvariga för marknä- tet, spelade en central roll för det tek- niska genomförandet. SVT och TV4 står för det fria tv-utbudet och är själv- klara i samarbetet. är en opolitisk myndighet, men vi styrs trots allt av politiska beslut. Oavsett opinion måste vi behålla vår integritet och vara neutrala. Operatörer: Boxer, , ComHem, Viasat. Operatörerna är viktiga vid tv-tittarens köpbeslut. Hur mycket tv vill man ha och vilka kanaler är intressanta? Vi visste att media skulle bevaka och granska oss. Vår strategi var öppenhet och samarbete - all publicitet hjälpte oss i vårt informationsuppdrag. Tillverkare, återförsäljare, antenn- installatörer. Elektronikbranschen var både förväntansfull och irriterad över digital-tv-övergången. Å ena sidan för- väntade man sig ett rejält uppsving i försäljning, å andra sidan krävde över- gången mycket extra arbete. Kommunen är nära tv-tittaren och har kunskap om de lokala förutsättningarna. Kommunen är också en viktig kanal för information om övergången. Intresseorganisationer som PRO, SPF och HSO fungerar som vidareinforma- törer, men även som språkrör för gruppens särskilda behov. En strategi – fem varianter, arbetet etapp för etapp Digital-tv-övergången påbörjas i . De analoga sändning- arna ska upphöra i 54 storstationer. Först ut är Follingbo på . är tidigt ute och oron är 24 stor hos många. Det mesta är en utmaning men första etappen går bra. Dagen efter övergången på frågar en journalist ihärdigt efter nyhetstsoff om var det gått snett. Lugnet lägger sig. Efter den första lyckade etappen kan arbetet vidareutvecklas och etableras. Momenten i arbetet och informationskampanjen uppre- pas. Mötet med konsumenterna får en mer genomarbetad form med digital-tv-dagar i välbesökta köpcentrum. Frågan om varför klingar av och frågan om hur blir allt vanligare. Plattformsoperatörerna bjuds in och deltar i digital-tv-dagarna med egna informatörer. Efter två genomförda etapper har både oron och nyhetens behag lagt sig. Riksdagsvalet medför en paus i övergångsarbetet och hela etapp 3 förläggs till ett enda datum: . Denna avvaktande situation medför en ny utmaning: att hålla intresset vid liv hos all- mänhet och media, men även inom projektteamet. Övergången i blåser nytt liv i intresset kring digital-tv-övergången. Den första storstaden och den höga andelen kabel-tv-tittare tvingar projektteamet att vända lite på perspektivet. Informationsbehovet, demo- grafin och kostnadsbilden för en reklamplats innebär en ny vinkling på kampanjen. Vår tur-konceptet skapas och ett rosa tåg trafikerar . utvecklas formen för digital-tv-dagar och den rosa digital-tv-bussen besöker ett tjugotal platser runt om i länet. Sist och störst. Den rosa digital-tv-bussen rullar från till när de sista delarna av marknätet ska digitaliseras. Lokalt är in- tresset fortfarande lika stort som vid starten men frågorna handlar allt mindre om problemen med digital-tv och allt mer om möjligheterna, till exempel ökat programutbud De flesta tv-tittare har bra koll på vad övergången innebär och projektteamet fort- sätter oförtrutet in i det sista. dricker ett matt sällskap gravöl efter 13 historiska övergångsdagar. Världen över släcks de analoga näten etappvis 2007–2009 etappvis 2008–2012 Planerad digital-tv-övergång: etappvis etappvis 2008–2011 gjorde vi i vår debut på en scen där de flesta roller var tillsatta . Att vårt gästspel ställde till en viss oreda är vi väl medvetna om. Men oavsett om dialogen har varit skarp så har våra medaktörers åsikter och synpunkter alltid varit viktiga för den process som digital-tv-övergången har inne- burit. Därför vill vi i den här rapporten ge dem en chans att kommentera skeendet. Av den anledningen har vi gett frilansjournalisten i uppdrag att intervjua personer som kan beskriva digital-tv-övergången ur ett annat perspektiv än vårt eget. Förhoppningsvis kan läsaren på detta sätt få en mer nyanserad helhetsbild. tretton intervjuer är alla mycket läsvärda, men eftersom utrymmet är begränsat återger vi här i rapportens inledning enbart reflektionerna från de intressenter som vid starten var helt avgörande för projektet. Övriga intervjuer återfinns efter bilagorna. Alla medverkande har varit medvetna om syftet med intervjuerna. Samtliga fick granska och godkänna texterna innan vi på kommissionen fick läsa dem. har arbetat helt självständigt och har utgått från en lista över tänkbara intressanta intervju- personer; det slutliga valet har dock varit hans eget. Jag brukar dela in i övergången i tre faser, det första bestod av ren politik, sedan var det stök- och bökperioden och sist den operativa kampanjen. Ur den politiska fasen kom beslutet om att tillsätta en kommission. När jag tog uppdraget var det beslutet det enda som fanns. Det var en häftig utmaning, ett jättekul uppdrag. Och när man blir attraherad av ett uppdrag så kanske man inte kollar förutsättningarna ordentligt, och om man hade gjort det så kanske man inte hade tagit uppdraget De ekonomiska förutsättningarna var inte genomtänkta och det blev jag varse på möte två med . 30 berättar att han 2004 hade diskus- sioner med , statssekreterare på , om de medel som kommis- sionen tilldelats. Ingen kunde något om frågan, jag hade två saker att göra; det ena var att få dem att fatta att det fanns en problematik och att det kostade en slant att lösa den problematiken. Jag ville att de skulle peka med hela handen på de tre parter som var närmast involverade, det vill säga , SVT och TV4. Jag tyckte att det här är ju en enkel match om vi, kommissionen, talar om vad som är nödvändigt och ni, regering- en, talar om för dem och säger vad de förväntas göra. Svaret blev: no way, det är politik och det ska inte du pyssla med! All min tid gick åt till att få upp , SVT och TV4 på banan. Det var inte medvind, om man säger så, jag hade inga kompisar. Så man var tvungen att lägga upp en taktik, hitta argumenten så att bolagen skulle vil- ja vara med. Det var den ena grejen. Den andra grejen var att börja lobba så att departementet skulle fatta att vi måste ha in mervärden i det här. skissar upp en karaktär, mor , , en motvillig tv-tittare som har svårt att se den omedelbara poängen med att gå över från analogt till digitalt tv-tittande. Mor verklighet var att staten vill byta tv-system. För henne skulle det betyda för en box och sedan kanske hon skulle tvingas byta an- tenn, riskera att få högre elräkning och dessutom ha en extra apparat hemma, trots att hon hatar apparater. Och vad skulle hon få för det? Jo, Barnkanalen och SVT24. Så mervärdet låg i fler fria kanaler. (fattade regeringen beslut om ytterligare sju fria kanaler i det digitala marknätet.) I kommissionens uppdrag fanns lösa formuleringar om samarbete med olika, icke namngivna och utpekade, branschaktörer. Vi hade verkligen ambitionen att involvera alla. Men det var inget som satellitoperatörerna sponsrade, och inte heller kabeloperatörerna. De låg verkli- gen i för att hitta dynga och misskreditera oss. När vi började fundera på broschyrer så bjöd vi in allihop och det funkade inte alls. Mötet var fel upplagt, det blev cirkus, de satt och letade fel. Vi hade verkligen ambitionen att hålla alla informerade och att vara väldigt neutrala. Vi fick pisk för att vi pratade om marknätet, men vi måste ju prata om det, eftersom övergången handlade om marknätet! Ifrågasättandet av kommissionens neutralitet kulminerade när medie- bransch tidningen i en stort uppslagen artikel rapporterade att parallellt med sitt uppdrag som huvudsekretare i kommissionen också hade en plats i marknätsoperatören . Jag hade suttit i styrelsen och avgått, utan att detta hade meddelats PRV. Så formellt var uppgifterna korrekta, men stämde ändå inte i sak. Jag satt inte på dubbla stolar. I protokollet från det sista styrelsemöte där jag var med, finns det infört att jag inte längre hade tillträde till styrelsen. Man kan väl säga att det var upp till mig att kon- trollera att jag inte längre fanns med i styrelsen, men det är ju praxis i svenska styrelser att det är bolaget som skickar in papperena. Skadade påståendena om bristande neutralitet kommissionens arbete? Om du summerar kommissionens arbete som samhällsinformations- insats, så har det gått bra, på det viset har det inte inneburit någon skada. Med väldigt lite medel fick vi ju ut budskapet oerhört kraftfullt. Fyran ställde upp med airtime, likaså SVT – men inte för våra alster, av det enkla skälet att vi minsann inte skulle kunna komma in och delta redaktionellt. syftar på den informationsfilm om över- gången, som kommissionen producerade och SVT först godkände på idéstadiet, men sedan vägrade att visa. Det där tyckte jag var fånigt. De gillade inte vår film för att den byggde på svartruta och SVT tyckte att tv-mediet inte kan användas för att visa icke-tv. Vi ville också att de skulle göra program om övergången och försökte tubba dem till att göra mycket själva. Men då fick vi beskedet att vi inte skulle försöka styra deras redaktionella innehåll. Jag tycker att SVT gjorde fel, de var för passiva i början, sedan var de på till . TV4 var däremot med till från början, med en enda dipp (när TV4 förhandlade med re- geringen om avskaffandet av koncessionsavgiften, se vidare intervjun med TV4:s vd ). Kommissionens direktiv var löst formulerade, inte minst när det gällde vilka ni förväntades samarbeta med, och hur. Borde de ha varit mer specifika? Jag tycker att direktivet hade kunnat vara formu- lerat på något sätt så att det hade involverat alla aktörer redan från början. Då hade livet varit enk- lare. Om det hade varit en inledande kontakt tagen mellan departementet och (bolaget , som äger flera satelliter som sänder över , gjorde en anmälan till eu-kommissionen där svenska staten anklagades för att via direktivet till digital-tv-kommissionen, gynna Boxers monopol som operatör i det digitala marknätet), där staten förklarat sin ambition och 31 frågat: Vill ni vara med så är vi jätteglada för det, och på vilka villkor kan ni tänka er att vara med? Då hade vi sluppit mycket bråk. Sedan förstår jag att man inte hade kunnat stipulera insatser i form av pengar eller tv-tid. Vår roll i samband med övergången har varit att sköta det tekniska. Det finns 54 större sändarsta- tioner plus några hundra mindre i och det är samma och byggnader som nyttjas för digital-tv. Vi har sänt digital-tv och inför starten utrustade vi stationerna med digitala sän- dare samt genomförde en del antennrenoveringar. Så en stor del var redan klart, även om mycket tek- niskt arbete – bland annat frekvensändringar – genomfördes på själva övergångsdagen. Var det rätt metod av regeringen att tillsätta en kommission med ansvaret att bland annat koordinera informationen kring övergången? Ja, och med facit i hand, så har det ju gått väldigt 32 bra, men det bygger på att man hittar samarbets- former och att man hittar gränsen för var ansvaret går. Vi hade först tänkt att det här är något vi, Tera- com, får ta tag i själva. Jag är informatör, och de andra som jag pratade med var ju tekniker och de tänkte ju mest på hur det ska gå till tekniskt. Och jag tänkte att det här måste ju hushållen informeras om. Det fanns massor av tekniska förändringar att informera om och vi kunde inte begära av kommis- sionen att de skulle informera om de förändringar som vi genomförde i sändarnäten. Många föränd- ringar påverkade hushållen direkt, bland annat måste de flesta ominstallera digital-tv-mottagarna eftersom vi genomförde frekvensändringar i de flesta områdena. vad som händer i nätet. Som icke-tekniker var jag orolig för det: kommer alla att få bra mottagning? Och hur får vi moster , , att förstå att hon måste skaffa en box? Och kommer hon att klara av att installera den? digitalövergången startade hade flera motiga år bakom sig; tillströmningen till digital marksänd tv var blygsam och opinionen från nätets kritiker var frän. adopters tyckte att det var toppen, men den stora utmaningen var alla de som varit nöjda med ettan, tvåan och fyran, varför skulle de skaffa box? Det var mycket motvind första åren, det tog tid innan penetrationen lyfte någorlunda. Och det fanns en naiv syn från politikerna som skapade förutsättningarna och regelverket kring digital-tv. Vad menar du med naiv syn? Det trodde att branschen skulle komma överens och tycka att marksänd digital-tv är jättebra, att alla programbolag skulle köa för att sända i mark- nätet. Runt 1999-2000 trodde alla att marknätet skulle lyfta, men det lyfte inte förrän Boxer gick in och började subventionera boxarna. Det hade aldrig gått annars, det hade aldrig blivit den pene- tration och det intresse vi har . Det var också lite naivt av många politiker som tyckte att automatiskt skulle ta en del av det ekonomiska ansvaret för övergången. Många trodde att det är en stor vinst för att gå över till digital-tv, men faktum är att vi nu kommer att få ett intäkts- tapp på ett par hundra miljoner, eftersom intäkterna från analog tv är borta. , vd för branschorganisationen Enligt var hemelektronikbran- schens del i digitaliseringen inte självklar i starten. ville, enligt honom, inte riktigt prata med den bransch han företräder. De var inställda på att det här sköter vi, vi pratar med , SVT och TV4. Sedan insåg man att det inte var någon dum idé att nå installatörerna och att nå ut till enskilda handlare för att få ut informationen . Det blev bara bättre och bättre under resans gång. Vissa kritiker anser att kommissionen inte uppträdde teknikneutralt. Håller du med om det? Ja, från början pratade man bara om antenn- problematiken och tog inte alls upp att man kunde ha en parabol. Jag var överhuvudtaget kritisk i början, man valde ut tillverkare bakom min rygg som man hade möten med. Hur tog du upp det med kommissionen? Jag ringde (kommissionens huvud- sekreterare) och var förbannad, så enkelt var det. Sedan rättades det till, och det blev jättebra med , en bra dialog. Han var oerhört känslig på just boxar och funktioner, prisnivåer, varför inte mottagningstekniken var inbyggd i tv:n. Det här borde ju ha varit inbyggt , sedan 2000- talets början! Jag sa: jojo, men ni hade ju inte ens tagit beslutet om övergången då, vem skulle våga? Man kan inte bara bygga in något i de svenska tv-apparaterna, utan då ska man också bygga in något fördyrande för fransmän och spanjorer – glöm det. Vi kommunicerade via medierna i det känsliga läget. Han pekade på att det här borde branschen ha fixat för länge sedan, det är inte vi politiker som har ansvaret, och då var jag tvungen att försvara branschen. Jag tycker att han demon- strerade handlingskraft som minister, jag är jätte- imponerad. Han var verkligen inne i detaljer och pratade om hur mycket en box skulle få kosta. Utlyste den berömda champagnetävlingen som nog i och för sig mest hade den psykologiska ef- fekten att alla kände att det fanns en minister som brydde sig om att det här skulle bli bra. inte och väntade för att kunna hoppa på och kri- 33 tisera senare, utan han var verkligen proaktiv. jag tyckte att han skötte sig utmärkt i intervjuer, med klara argument om varför det här var bra för svenska folket. Sedan kom den första över- gången på . Jag ska erkänna att jag vak- nade ibland , satt vaken någon timme kallsvettig och funderade på vad som hände där ute. Vi hade gjort allt vi kunnat; jag visste att ked- jorna genomfört utbildning, tagit fram faktamaterial – men kommer det att fungera? Signalen var att det inte är igång, det är ingen rusch, kommer alla ? Jag såg framför mig köer utanför butikerna, folk med högafflar som skulle spetsa butiksägarnas huvuden på pålar, men det var hur lugnt som helst. På vägen över till köpte jag och och där såg jag de sista fiaskorubrikerna: kaos, det funkar inte. Men de hade inte ens varit där, de hade skrivit Sedan kom morgontidningarna som visade att det var hur lugnt som helst. hade ringt mig någon vecka innan och frågat hur vi i branschen skulle reagera om det blev katastrof. Jag svarade att för mig är en katastrof en eller en översvämning, att vara utan tv i eller ens kan inte vara en katastrof. Det enda samhällsproblem jag kan se är att BB i blir tvunget att extrabemanna nästa midsommar, alltså . Man måste ju ta ner dimensionerna, det är ingen män- niska som dör om de är utan tv , men sådan var stämningen. Den bransch du företräder bör vara en av digitaliseringens självklara vinnare. Går det att mäta det? Ett tag trodde vi att vi var jättehjälpta av digital- 34 övergången, att det var de som skapade de se- naste årens enormt fina platt-tv-försäljning. Men så har vi blivit motbevisade av och , som haft ännu bättre utveckling men ännu inte har någon digital-tv. Där skaffar folk platt-tv ändå för att de tycker att det är så bra att få mindre storlek på tv-apparaten, det är där suget sitter. Däremot har vi i branschen haft en miljardomsättning, minst, när det gäller tjänster: installationer, boxar, abonnemang. Motsvarar resultatet branschens förväntningar? Nej, utfallet är högre än väntat. Jag tror att vi förväntade oss att man hade nått ett sorts betal- tv-tak i . De som skaffat parabol och de som var kabelkunder, det var betal-tv-delen. Men hushållen tycks bli mer och mer beredda att betala för tv. att det i samband med digitaliseringen har uppstått ett embryo till en ny yrkeskår i . Till nu har de satt upp paraboler och justerat antenner. har några börjat vidga sig, de erbjuder mer hjälp, installerar hemma-bio-anläggningar, kopplar ihop den med datorn. En del funderar på att börja er- bjuda serviceavtal mot månadsavgifter. Har inte radio- och tv-handlare alltid gjort sådant? Jo, men har det blivit så systematiskt för att de här 500 är fristående företagare, det finns ingen handlare som vill anställa en kille för att han ska jobba , säg , för att installera i . De är på väg att bli en ny sorts hustekniker. , vd för 2001-2006 Ett av mina uppdrag när jag blev vd var att driva digitaliseringen från SVT:s sida, skynda på den, det var ett uppdrag från styrelsen. Det fanns två huvudskäl: att man då skulle kunna hänga med i utvecklingen av kanaler som hade startat. Det andra skälet var ekonomin. Vi betalade för dubbel distribution – både analog och digital – och lånade pengar till det hos riksgälden. Övergången till helt digitala sändningar skulle innebära mycket billigare distribution och ju tidigare det skedde desto bättre. Vi jobbade fram en plan där idén om en enkel folkbox till alla hushåll ingick. Man skulle under- lätta digitaliseringen på det sättet, men vi fick aldrig politiskt gehör för detta. Vid mitt första möte med (socialdemokratisk kulturminister 1996-2004) så tog jag upp de dubbla distributions- kostnaderna och sa att jag känner mig orolig över att det blir så dyrt. Då sa hon till mig att det behöver du inte oroa dig för, det där kommer ni aldrig att behöva betala. Men när sedan digital-tv-proposi- tionen kom så stod det klart att vi skulle behöva avbetala till riksgälden till . Konfronterade du med detta senare? Som tidigare politisk reporter vet man ju att har finansen sagt sitt, så är det så. En kulturminister är ju aldrig stark i regeringskonstellationen, möjligen med undantag för (socialdemo- kratisk kulturminister 1982-1991). (uppger att det är helt osannolikt att hon skulle ha gjort den utfästelse som talar om.) relation till digital- tv-kommissionen har inte varit friktionsfri. Public service-bolaget hade en avvaktande hållning till kommissionens arbete. Redan innan direktiven formulerades och kommissionen bildades hade SVT agerat för att påverka utformningen av upp- draget, enligt . Det första vi jobbade på var att ingen skulle kunna tvinga in oss i en myndighet som en utredning ju blir. Men det var klart att vi skulle vara med och berätta hur vi på SVT-sidan nyttjar digitaliseringen. Vad menar du när du säger inte tvingas in i en myndighet? kommer jag inte ihåg den exakta formuleringen i kommissionens direktiv, men det är skillnad mellan att säga att SVT och TV4 ska tvingas medverka till övergången, och att övergången ska ske i samar- bete med de företagen. tog SVT initiativ till Expedition SVT– en landsomfattande turné där allmänheten bland annat informerades om den förestående digitaliseringen. Vi hade insett att vi inte längre kunde kalla till oss tittarna, utan skulle vi ha kontakt, så var vi tvungna att ge oss ut där folk finns, till exempel köpcenter. Vi bjöd in folk och berättade om digitaliseringen och digital teknik och sen hade vi kända medarbetare på plats. Jag tyckte att SVT i högsta grad fick kontakt med publiken den här vägen. Dessutom fick vi jätte- mycket cred i tidningar och andra medier. Ett exempel på distans till digital- tv-kommissionen var hanterandet av den infor- mationsfilm som kommissionen producerat. Idén hade godkänts på synopsis-stadiet, men när den färdiga filmen levererades sade SVT stopp.