sou · GXB365 · 2009-06-30 00:00:00 — Således skulle undantaget för stöd av mindre betydelse kunna rättfärdiga det stöd som dessa föreningar och trossamfund erhåller. Detta gäller naturligtvis också för den verksamhet som har naturlig anknytning till den allmännyttiga verksamheten. Tillämpningen av undantaget för stöd av mindre betydelse kräver dock att allt stöd som har denna karaktär måste beaktas och sammanläggas. Den bedömningen får i avsaknad av centralt register göras av stödutbetalaren vid varje enskild utbetalning. Detta innebär att , som har att hantera skatteuppbörden, också måste göra denna prövning i samband med den årliga taxeringen. Uppgiften skulle kunna lösas genom att den enskilde stödmottagaren åläggs att lämna uppgift om samtliga erhållna stöd i samband med lämnande av särskild uppgift/självdeklaration. Dessa undantagsbestämmelser är tillämpliga också för vissa andra juridiska personer vilka kategorier särskilt anges i en ny 12 §. Även dessa omfattas av vad som sägs ovan om stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Utöver de generella bestämmelserna finns ett antal ytterligare situationer där skattegynnande kan komma ifråga. Här nedan görs en genomgång av dessa, i förekommande fall också med koppling till gällande system och dess förenlighet med bestämmelserna om statligt stöd. 7 kap. 16–17 §§ inkomstskattelagen innehåller i nu gällande form en uppräkning av dels kategorier av subjekt, dels enskilda subjekt som är skattegynnade. Bland dessa finns såväl stiftelser som har allmännyttigt ändamål, andra juridiska personer av motsvarande slag som de ideella organisationerna samt också sådana juridiska personer som bedriver näringsverksamhet eller som fullgör myndighetsuppgifter. För de senare kan det röra sig om sådana tjänster av allmänt intresse som avses i förordningens art. 86.2 vilket skulle kunna rättfärdiga stödet. Men att rent generellt hänföra den s.k. katalogen till de undantag som finns från bestämmelserna om statligt stöd torde dock inte vara möjligt. Utredningens bedömning är att det i vissa fall kan vara fråga om otillåtet stöd genom den nuvarande lagstiftningstekniken. Detta problem borde dock i stort sett bli löst genom det val av subjektsneutrala generella bestämmelser för gynnande som lämnas. Skattskyldighet i annan form Utredningens föreslag om en generell reglering för aktiebolag och andra juridiska personer som bedriver sådan verksamhet som beskattas enligt lotteriskattelagen innebär att bestämmelsen är objektiv i förhållande till vem som bedriver verksamheten. Det är visserligen fråga om en befrielse från inkomstskatt, men denna befrielse är kopplad till det förhållandet att skattskyldighet till lotteriskatt i stället föreligger och lösningen går alltså ut på att undvika beskattning två gånger för samma inkomst. Det är en generell ordning där antingen lotteriskatt eller inkomstskatt ska utgå. Regleringen bör därför inte anses strida mot statsstödsreglerna. finns i katalogen namngivna subjekt som har myndighetsuppgifter. Med det förslag till lösning – genom särskild reglering i 15 kap. 11 § och 16 kap. 37 § inkomstskattelagen – som utredningen lämnar blir regleringen generell och i stället kopplad till det uppdrag som ges. Fråga är alltså om uppgifter som på grund av sin karaktär bör vara sådana att de omfattas av fördragets art. 86. Det bör noteras att EG-rätten gör skillnad på rena myndighetsuppgifter och sådana uppgifter av allmännyttigt slag som åläggs aktörer som bedriver ekonomisk verksamhet s.k. SGEI. Medan myndighetsuppgifter anses helt falla utanför fördragets domvärjo – de avser inte någon ekonomisk verksamhet över huvud taget – så är ersättning för SGEI-tjänster att uppfatta som stöd, om inte en tillämpning av kriterierna i dom C-280/00 Altmark säkerställer att det inte blir fråga om någon ekonomisk fördel för utföraren. Klarar man inte av att uppfylla dessa kriterier finns möjligheter att åberopa artikel 86.2 som undantag från principförbudet i 87.1. har i Altmark-målet uttalat vilka krav som ska ställas för att handeln mellan medlemsstaterna inte ska anses påverkad när sådana stöd anses utgöra en ersättning för tjänster som utförs av mottagaren för att denne ska uppfylla offentliga åtaganden. Dessutom ska, när det företag som ska utföra de offentliga åliggandena inte har valts ut genom offentlig upphandling, den ersättning som behövs bestämmas på visst sätt (se ovan). Förutsatt att dessa villkor uppfylls bör den föreslagna regleringen inte medföra problem med bestämmelserna om statligt stöd. 9.3.3 Fastigheter – specialbyggnadsreglerna Utredningen föreslår att samtliga undantagsbestämmelser för inkomst av fastighet slopas. Regleringen är generell och strider därför inte mot statsstödsreglerna. Sammanfattningsvis anser utredningen att det knappast kan finnas problem med bestämmelserna om statligt stöd med det förslag till nytt system för skattegynnande som föreslås. De ekonomiska verksamheter som bedrivs av ifrågavarande subjekt är i mycket hög grad knutna till lokala marknader, ja i många fall till mycket lokala marknader. Någon störning av samhandeln sker aldrig i dessa fall. Dessutom torde inte annat än helt undantagsvis förekomma att den av kommissionen uppställda beloppsgränsen på på en treårsperiod överskrids. Ett problem i det sammanhanget är dock att en kumulering ska göras av samtliga stöd som en viss organisation får . Utredningen har emellertid inte till uppgift att lösa dessa samordningsproblem och har därför endast valt att peka på en ett möjligt sätt för att hantera frågan. Utredningens förslag föreslås träda ikraft . Bestämmelserna i inkomstskattelagen, taxeringslagen samt lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter föreslås bli tillämpliga första gången vid taxering. Bestämmelserna i fastighetstaxeringslagen ska enligt förslaget tillämpas första gången vid fastighetstaxering. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Utredningen föreslår övergångsbestämmelser dels vad gäller inkomstskattelagen dels vad gäller taxeringslagen enligt följande. 1.Bestämmelserna i 22 kap. 5 § inkomstskattelagen om beskattning för uttag ur näringsverksamhet ska inte tillämpas om en stiftelse vid ikraftträdandet blir skattskyldig enligt bestämmelserna i 7 kap. inkomstskattelagen till följd av införandet av kapitlet i dess nya lydelse. Avsikten med bestämmelsen är att förhindra uttagsbeskattning till följd av endast den omständigheten att en stiftelse blir inskränkt skattskyldig genom den ändrade lagregleringen. 2.För en stiftelse eller en ideell förening, som har bildats före ikraftträdandet och som enligt en vid ikraftträdandet gällande föreskrift i stiftelseförordnandet eller stadgarna har till syfte att främja nordiskt samarbete, anses ändamålet kvalificerat enligt 7 kap. 6 § inkomstskattelagen. 3.Bestämmelserna i 4 kap. 17 § taxeringslagen ska tillämpas på sådana dispensbeslut avseende byggnadsinvesteringar och liknande projekt som avses i 7 kap. 12 § inkomstskattelagen och som har meddelats före . Av 14 § kommittéförordningen (1998:1474) framgår att konsekvenserna av de förslag som lämnas i ett betänkande ska redovisas om dessa påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kommittén föreslå en finansiering. Har förslagen i ett betänkande betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska, enligt 15 § kommittéförordningen, konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska enligt 15 a § kommittéförordningen förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Av direktiven till Stiftelse- och föreningsskatteutredningen (Dir. 2007:97) är direkt uttalat att utredningen ska redovisa de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som lämnas samt att dessa förslag sammantaget ska vara offentligfinansiellt neutrala. 11.2 Bakgrund - statistik Som bakgrund till den fortsatta redovisningen av konsekvenserna av utredningens förslag lämnas viss beskrivande statistik. , , Företagsregister omfattar merparten av alla företag och organisationer som innehar organisationsnummer. innehöll registret ca 119 000 ideella föreningar, 2 300 registrerade trossamfund och 24 000 stiftelser, familjestiftelser inte inräknade. För att kunna göra nödvändiga kostnadsberäkningar har utredningen inhämtat statistiskt material från SCB som bygger på deklarationsuppgifter för . Deklarationsuppgifter finns inte att tillgå för samtliga ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser som finns i företagsregistret, främst på grund av att en del av dessa inte är ekonomiskt aktiva. En del inskränkt skattskyldiga subjekt påförs ändå inkomstskatt. Av de deklarationsuppgifter som utredningen använt sig av framgår dock inte om subjektet är oinskränkt skattskyldigt eller ej. Kompletterande antalsuppgifter har därför inhämtats från . Även dessa antalsuppgifter avser . Av detta material framgår att 44 900 ideella föreningar lämnade in deklarationsuppgifter. Utöver dessa tillkommer ett antal föreningar som inte lämnat in några uppgifter. Av de ideella föreningar som lämnade in deklarationsuppgifter var ca 41 300 inskränkt skattskyldiga och 3 600 var oinskränkt skattskyldiga. Dessutom hade 3 433 av de inskränkt skattskyldiga ideella föreningarna påförts inkomstskatt. Sammantaget betalade de ideella föreningarna in ca i inkomstskatt. fanns 800 registrerade trossamfund och självständiga organisatoriska delar av sådana samfund. Av dessa var 759 inskränkt skattskyldiga och 41 trossamfund och självständiga organisatoriska delar var oinskränkt skattskyldiga. Dessutom hade 49 av de inskränkt skattskyldiga subjekten påförts inkomstskatt. Sammantaget betalade de registrerade trossamfunden och de självständiga organisatoriska delarna in i inkomstskatt. För att beräkna effekterna av förslaget om vidgade ändamål har uppgifter inhämtas från länsstyrelsernas stiftelseregister. Detta material har sedan matchats mot deklarationsuppgifter. Antalet stiftelser med juridisk form 72 (vanliga stiftelser) som finns registrerade i stiftelseregistret uppgår till ca 11 500. Detta ska jämföras med de ca 16 000 stiftelser med juridisk form 72 för vilka har deklarationsuppgifter. Sammanlagt ca 14 000 av dessa var inskränkt skattskyldiga under och ca 2 000 stiftelser var oinskränkt skattskyldiga. Dessutom var 1 900 av de inskränkt skattskyldiga stiftelserna påförda inkomstskatt. Av tillgänglig statistik går inte att få fram uppgifter om varför dessa stiftelser påförts inkomstskatt – på grund av icke-kvalificerat ändamål eller på grund av brist vad gäller fullföljd, verksamhet eller annat. Sammantaget betalade stiftelser med juridisk form 72 in ca 1,1 mdkr i inkomstskatt. Utredningsuppdraget omfattar förutom de ideella organisationerna också inkomster från de s.k. specialbyggnaderna. Statistik för dessa framgår nedan. 11.3 Offentligfinansiella effekter av utredningens förslag Av de förslag som utredningen lägger fram finns det några som är av särskilt intresse när det gäller att bedöma de offentligfinansiella effekterna. Framförallt ett område har identifierats som kan bedömas innebära ökade offentligfinansiella intäkter och som kan finansiera övriga lämnade förslag. Nedan följer en redogörelse för de olika områdena, som inleds med en bedömning av lämnade förslag utifrån aspekten hur stora de offentligfinansiella effekterna blir och avslutas med vad som kan generera nya skatteintäkter. Det dataunderlag som funnits att tillgå möjliggör inga exakta beräkningar, utan det rör sig om uppskattningar av de offentligfinansiella effekterna utifrån befintligt datamaterial och olika antaganden som varit nödvändiga för att kunna genomföra beräkningarna. Bedömningen av konsekvenser när det gäller administrativ börda och annat redovisas separat efter detta avsnitt. Generella undantagsbestämmelser för stiftelser, ideella föreningar, registrerade trossamfund samt vissa andra juridiska personer Utredningens förslag innebär att en gemensam nivå av skattegynnande införs för samtliga allmännyttiga ideella organisationer som uppfyller de krav som ställs. Innebörden av dessa förslag är i första hand att stiftelserna kommer att erhålla ett utvidgat skattemässigt gynnande genom att vidgade ändamål föreslås. Exempelvis kommer stiftelser fortsättningsvis att kunna främja kultur, idrott m.m. Utredningen har beräknat skattebortfallet till följd av de vidgade ändamålsbestämmelserna för stiftelserna. Beräkningarna har gjorts med hjälp av statistiskt material från SCB och grundar sig på av SCB inhämtade uppgifter från länsstyrelsernas stiftelseregister angående ändamål. Detta material har sedan matchats mot beskattningsuppgifter. På grund av de begränsningar som finns i det tillgängliga dataunderlaget kan några exakta beräkningar inte göras, exempelvis kan uppgift inte erhållas om varför skatt tagits ut, bara att så skett. Utredningen har därför gjort vissa antaganden (som redovisas nedan) i beräkningarna av förslagets offentligfinansiella effekter. När det gäller stiftelseregistrets uppgifter om ändamål, som är enda sättet att matcha ändamål mot skattebetalningar, begränsas precisionen av att många stiftelser anger ett flertal ändamål i sin ändamålsbestämning utan att precisera i vilken omfattning stiftelsens verksamhet är kopplad till respektive ändamål. Detta påverkar beräkningsunderlagets tillförlitlighet. Utöver detta innehåller det statistiska materialet också den begränsningen att stiftelseregistret inte omfattar samtliga stiftelser. Den nu införda obligatoriska registreringsskyldigheten för stiftelser gällde inte , det år som uppgifterna i datamaterialet är hämtade Utredningen har därför extrapolerat för de stiftelser för vilka ändamålen inte gått att observera. De stiftelser som finns i stiftelseregistret har då antagits utgöra ett representativt urval. Det bör också noteras att en del av stiftelserna i länsstyrelsernas stiftelseregister har ändamål som redan nu uppfyller kraven, men som är skattskyldiga på grund av att de inte uppfyller övriga krav. Utredningen har inte haft möjlighet att beakta detta i sina beräkningar, men det bedöms inte påverka resultaten på ett avgörande sätt. För övriga ideella subjekt gör utredningen den bedömningen att någon förändring av omfattningen av skattefriheten inte kommer att uppkomma som en följd av utredningens förslag i ändamålsdelen. Utredningen gör bedömningen att förslaget om vidgade ändamål medför att en del stiftelser som är oinskränkt skattskyldiga övergår till att vara inskränkt skattskyldiga. data återfinns ca 1 350 vanliga stiftelser (juridisk form 72), undantaget pensionsstiftelser, som är oinskränkt skattskyldiga. Dessa stiftelser hade en samlad förmögenhet på ca 20,5 mdkr och ett överskott av kapital som uppgick till ca 1,3 mdkr. Om detta extrapoleras för de stiftelser som redovisar kapitalinkomster men som inte finns med i stiftelseregistret (, oavhängigt om man räknar på antalet stiftelser eller på andelen av det totala kapitalöverskottet) så uppgår det samlade kapitalöverskottet till ca 2,1 mdkr. Den i sammanhanget relevanta frågan är hur stor del av detta kapitalöverskott som kan komma att undantas beskattning till följd av utredningens förslag. Genom att granska dessa stiftelsers verksamhetsbeskrivningar och söka på vissa nyckelord som kultur, konst eller idrott kan man identifiera stiftelser som har goda möjligheter att omfattas av de utvidgade ändamålskraven. Det sammanlagda överskottet av kapital för alla stiftelser som återfanns vid sådan granskning uppgår till ca 0,38 mdkr . Om detta extrapoleras för de stiftelser som redovisar överskott av kapital men som inte finns med i stiftelseregistret så blir beskattningsunderlaget ca 0,63 mdkr. Skattebortfallet om denna inkomst undantas från beskattning blir ca 0,17 mdkr. Detta omfattar dessutom med stor sannolikhet åtskilliga stiftelser som i praktiken inte skulle komma att täckas av de utvidgade ändamålskraven, därför att de ändamål som ligger till grund för beräkningarna endast har en svag koppling till deras verksamhet. Följaktligen finns det goda skäl att förvänta sig att den offentligfinansiella effekten blir något mindre än ovan angivna belopp. Ovanstående beräkning är uttryckt priser och volymer. Börsvärdet och utdelningsvolymerna reflekterade kursuppgångar och ett ovanligt bra konjunkturläge. En långsiktig bedömning bör ta hänsyn till den negativa utvecklingen på aktiemarknaden . Stiftelsernas överskott av kapital måste då revideras ner på grund av lägre utdelningar och kapitalvinster. Utredningen antar med vägledning av den observerade ekonomiska utvecklingen samt prognoser att utdelningar och kapitalvinster på aktieinnehav är lägre än , med hänsyn tagen till inflation. Utifrån antagandena att en tredjedel av de berörda stiftelsernas portföljer består av aktier och att övriga tillgångar följt prisutvecklingen uppgår det förväntade överskottet av kapital till av nivå. Med anledning av detta gör utredningen bedömningen att kostnaden för förslaget om vidgade ändamål uppgår till ca 0,16 mdkr. Utöver detta föreslår utredningen att bestämmelserna om fullföljd av de allmännyttiga ändamålen kommer att bli något generösare i sin utformning. För subjekt som endast har allmännyttigt ändamål är denna bestämmelse om fullföljd snarare att se som en ordningsregel som har till uppgift att se till att dessa är verksamma på sitt allmännyttiga område i tillräcklig utsträckning. Något statistiskt underlag för att bedöma vad detta ekonomiskt kan innebära finns inte, men utredningen gör den bedömningen att det endast rör sig om marginella kostnader och i första hand är en periodiseringsfråga. Däremot innebär en alltför strikt utformad fullföljdsbestämmelse ett omfattande merarbete för såväl den enskilda stiftelsen, föreningen eller trossamfundet som för det allmänna med utredningar och domstolsprocesser. Dessutom ökar risken för att stiftelsen eller föreningen ska tvingas ut ur det skattegynnade området och vid ett senare återinträde riskera uttagsbeskattning. För såväl stiftelser som ideella föreningar och registrerade trossamfund föreslås att sådan inkomst av näringsverksamhet som har naturlig anknytning till det allmännyttiga ändamålet ska kunna omfattas av skattebefrielse. Fråga här är om sådan verksamhet som med nu gällande bestämmelser är undantagen från beskattning för ideella föreningar och registrerade trossamfund. Det som tillkommer genom utredningens förslag är att även stiftelser ska kunna omfattas av detta undantag. Som verksamhet som har naturlig anknytning brukar räknas t.ex. entréintäkter till lokala fotbollsmatcher, viss försäljning av läsk, korv och liknande i samband med matcher samt försäljning av informationsmaterial, böcker och annat för att sprida kännedom om det allmännyttiga ändamålet. Det är med ledning av tillgängligt statistiskt material inte möjligt att göra någon beräkning av effekterna av denna utvidgning, men med hänsyn till den verksamhet som det gäller bedömer utredningen att det inte rör sig om någon större påverkan på kostnadsberäkningarna. Dessutom föreslås de ideella föreningarna och de registrerade trossamfunden kunna skattebefrias från inkomster från verksamheter som utgör finansieringskällor för den allmännyttiga verksamheten till den del dessa inte överstiger en fjärdedel av samtliga intäkter. ingår att nu gällande undantag för hävdvunna inkomster slopas och i stället får bedömas som finansieringskälla. Frågan om skattegynnande för dessa inkomster är komplicerad. Här spelar inte bara föreningens eller trossamfundets behov av medel för den allmännyttiga verksamheten in. Även påverkan på näringslivet är viktig framförallt ur konkurrenssynpunkt. Dessutom inverkar också EG- rättens bestämmelser om statligt stöd. Inte heller här tillåter det statistiska materialet en beräkning av konsekvenserna, men finns möjlighet för dessa föreningar och trossamfund att skattegynnat bedriva viss näringsverksamhet för att finansiera sin allmännyttiga verksamhet i form av hävdvunnen verksamhet. Avgränsningen av denna jämfört med utredningens förslag är annorlunda, men också de hävdvunna inkomsterna kommer till största delen att omfattas av förslaget om finansieringskällor. Det framlagda förslaget kommer att innebära något utökade möjligheter att skattegynnat bedriva finansierande verksamhet, men verksamhetsformen som sådan för föreningar och trossamfund innebär i sig en begränsning i den möjliga omfattningen att bedriva sådan verksamhet. Liksom vad som sagts tidigare saknas möjligheter att med tillgängligt statistiskt material göra beräkningar av dessa kostnader. Utredningen gör bedömningen att förslagen rörande de ideella organisationernas finansiering inte leder till några omfattande förändringar jämfört med dagens situation. Däremot kan det framöver dämpa den tendens som kan iakttas till allt mer omfattande näringsverksamhet i den ideella sektorns regi. Givet att nuvarande verksamhet inte förväntas påverkas i nämnvärd utsträckning medför förslaget inte heller några offentligfinansiella effekter vid en statisk beräkning. Vissa andra juridiska personer Utredningen föreslår att de generella undantagsbestämmelserna även ska gälla för vissa andra juridiska personer vilka anges i en ny 12 §. Om än avgränsningen av skattskyldigheten fortsättningsvis kommer att bli annorlunda till sin utformning gör utredningen den bedömningen att den eventuella påverkan som sker, i positiv eller negativ riktning, är så obetydlig att det kan bortses från denna vid beräkning av ett statsfinansiellt resultat av föreslagna bestämmelser. Detta gäller särskilt eftersom det inte är fråga om något större antal subjekt. I nu gällande lagstiftning finns bestämmelserna om de subjekt som skattegynnas på grund av att de har någon form av myndighetsuppgift i första hand i 7 kap. 15–17 §§ inkomstskattelagen. Det finns också stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som har sådana uppdrag, men för dessa innefattas dessa uppdrag i den allmänna bedömningen av skattskyldigheten. Utredningen föreslår i stället för dessa bestämmelser en reglering som är neutral till vem som utför uppdraget och hänförlig till den verksamhet som bedrivs. Det finns utöver tidigare skattegynnade subjekt även andra juridiska personer som har myndighetsuppdrag. Det kan därför inte uteslutas att det valda sättet att avgränsa området till juridiska personer som har sådant myndighetsuppdrag som kan anses utgöra myndighetsutövning inte innebär att ytterligare subjekt kan komma att omfattas av denna reglering. Med hänsyn till att den ersättning som utgår för uppdraget i princip endast torde kunna omfatta de faktiska omkostnaderna för detta gör utredningen den bedömningen att de merkostnader som kan uppkomma är av mindre omfattning. Något som gällande bestämmelser om offentlig upphandling och också kraven i EG-fördragets artikel 86 om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör garantera. Den föreslagna förändringen för dessa organisationer innebär att dessa anges som helt inkomstskattefria förutsatt att de uteslutande eller så gott som uteslutande bedriver den avsedda verksamheten. gäller att de endast är skattskyldiga för löpande fastighetsinkomster.