sou · GXB365 · 2009-06-30 00:00:00 — Bolagets vinst hade därefter använts för att konsolidera och utveckla verksamheten och på annat sätt främja bolagets syfte. Den i bolaget bedrivna verksamheten skulle även efter ändringen av bolagsordningen drivas i förhållande till uppställda mål och med god lönsamhet. Vid likvidation av bolaget fanns begränsningar i aktieägarnas möjligheter att få tillbaka annat än tillskjutet kapital. Inledningsvis fann Regeringsrätten att bolaget var en sjukvårdsinrättning samt att frågan i målet var om bolaget bedrevs utan vinstsyfte. Domstolen konstaterade i sin prövning att bolagsordningen angav att bolagets vinst skulle användas för att konsolidera och utveckla verksamheten samt på annat sätt främja bolagets syfte. Vidare att sjukvårdsverksamheten enligt utredningen i målet skulle bedrivas kommersiellt med inriktning att ge god lönsamhet. Regeringsrätten fortsatte: Av ordalydelsen i 7 kap. 15 § IL följer att det är vinstsyftet hos det subjekt som bedriver sjukvårdsverksamheten som ska bedömas. åberopade förarbeten och praxis ger inte något entydigt stöd för att lagrummet ska ges en annan tolkning. Regeringsrätten finner således att det är vinstsyftet hos den juridiska person som bedriver verksamheten – inte vinstsyftet hos den juridiska personens ägare – som avses i 7 kap. 15 § och som ska prövas i målet. Regeringsrätten fann att AB X inte uppfyllde i lagrummet uppställt krav på att sjukvårdsinrättningen skulle drivas utan vinstsyfte. RÅ 2008 ref. 77 Stiftelsen - specialbyggnad. Fastighetstaxering 2003–2005. Målet gällde taxering av fastigheter med byggnader som användes som bostäder åt studenter vid . För att få teckna kontrakt på en bostad krävdes att studenten var antagen vid och aktivt studerade där. Frågan var om bostadsbyggnaderna skulle indelas som hyreshusenheter eller som specialbyggnad, skolbyggnad. Avgörande för denna bedömning är hur begreppen elevhem och skolhem i 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen ska tolkas. Regeringsrätten påpekade att varken den nämnda bestämmelsen eller förarbetena till denna ger någon klar ledning, men att uttalanden i förarbetena närmast tyder på att det med elevhem och skolhem i första hand avsetts sådana särskilda bostäder som utgör en nödvändig förutsättning för att elever i och gymnasieskolan bosatta utanför bostadsorten ska kunna genomföra sin utbildning. Karaktären på studentbostäder däremot är annorlunda och skiljer sig vanligen inte från vanliga hyresbostäder. Inte heller ansågs begreppet studentbostäder rymmas rent språkligt i begreppet elevhem eller skolhem. På grund härav fann Regeringsrätten att byggnaderna var skattepliktiga som hyreshusenheter. Regeringsrättens dom i mål nr 6581-08 – skattskyldighet för upplåtelse av rättighet och överlåtelse av tillgångar. Föreningen avsåg att flytta utövandet av elitverksamheten till ett dotterbolag. I en ansökan om förhandsbesked frågade föreningen om den ersättning som föreningen skulle få vid dels upplåtelsen av rätten att delta i Svenska ishockeyförbundets tävlingsverksamhet, dels överlåtelsen av tillgångarna i verksamheten var skattefri enligt 7 kap. 7 § inkomstskattelagen. Enligt förutsättningarna för ansökan utgjorde föreningen en allmännyttig ideell förening som omfattades av undantag från skattskyldighet enligt 7 kap. 7 § inkomstskattelagen. Ersättningarna skulle utgå med engångsbelopp till marknadsvärdena, alternativt till underpris. , i vars avgörande Regeringsrätten instämde, fann att föreningen inte skulle beskattas för ersättningen. Nämnden uttalade att ansökningen vilade på förutsättningen att den elitverksamhet som föreningen bedriver utgör en sådan självständig näringsverksamhet som Frågan var om åtgärden att flytta utövandet av elitverksamheten till ett dotterbolag kunde anses ingå i den skattefria näringsverksamheten. Efter en genomgång av hur frågan om bolagisering reglerats inom och fann nämnden att överföringen av elitverksamheten till dotterbolaget fick anses omfatta både upplåtelsen av rättigheten och överlåtelsen av tillgångarna. Transaktionerna skulle därför anses ingå i den skattefria näringsverksamheten. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?