sou · GWB3113 · 2009-01-01 00:00:00 — Bo bra hela livet, del 1 Bo bra hela livet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en delegation för utveckling av bostäder och boende för äldre personer med uppgift att följa och analysera behoven av och utvecklingen av boende för äldre (dir. 2006:63). Delegationen ska lämna förslag till åtgärder som kan påverka och stimulera utvecklingen av bostäder och boende anpassade för äldres behov både inom den ordinarie bostadsmarknaden och inom särskilda boendeformer. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2006:137). I enlighet med dessa överlämnade delegationen till statsrådet dels sitt delbetänkande Bo för att leva Seniorbostäder och trygghetsbostäder (SOU 2008:103) , dels en rapport till äldrebostäder . Riksdagsledamoten förordnades att som särskild utredare leda delegationens arbete. Under arbetet med detta slutbetänkande har följande leda- möter ingått i Äldreboendedelegationen: Riksdagsledamoten och f.d. kommunalrådet i , kommun- styrelseledamoten och f.d. kommunalrådet , kommun, kommunalrådet , kommun, kommunfullmäktigeledamoten , kommun, äldreborgarrådet , , handläggaren , Kommuner och Landsting, f.d. ordföranden i , distriktsordföranden i fr.o.m. , avdelningsordföranden i , enhetschefen , () ordföranden i HSB , verk- ställande direktören , , professorn , verksamhetschefen och arkitekten samt departementssekreterarna , . förordnades som sekreterare , , och . En expertgrupp bestående av arkitekten , , docenten , , enhets- chefen , i , avdelnings- chefen , och handläggaren , har bistått delegationen i dess arbete. Äldreboendedelegationen överlämnar härmed sitt slutbetän- kande Bo bra hela livet (SOU 2008:113). I Överväganden och förslag Nya begrepp för ökad tydlighet .................................... Vård- och omsorgsboende istället för särskilt boende .......... Det ordinära bostadsbeståndet..................................... 2.3.1 Inventering av tillgängligheten i bostadsbeståndet – ett villkor för tillgänglighetsbidrag........................... befogenhet att inrätta trygghetsbostäder ........... Statligt bidrag till personal i gemensamhetslokaler ............... Investeringsstöd till trygghetsbostäder .................................. Särskilt boende/vård- och omsorgsboende Behov av forskning och utveckling ......................................... 4.4Framtida behov av särskilt boende/vård- och omsorgs- Den tekniska utvecklingen ...................................................... 5.2Bostadstillägg för pensionärer och särskilt bostadstillägg Djur inom vård och omsorg om äldre..................................... 5.5Indelningen i byggnadstyp enligt fastighetstaxerings- II Konsekvensanalyser och genomförandeaspekter Konsekvenser av delegationens förslag.......................... 6.1.1 Effekter av trygghetsbostäder på insatser i särskilt boende/vård- och omsorgsboende.................. 6.1.2 Bostadstillägg för pensionärer och särskilt bostadstillägg för pensionärer ()......... 6.1.4 Statligt bidrag till personal i gemensamhets- Prövning av det offentliga åtagandet....................................... Konsekvenser för det kommunala självbestämmandet.......... Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män....... 6.5Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrations- Genomförandeaspekter och ikraftträdande .................... III Bakgrund till överväganden och förslag Andra utredningar inom vård och omsorg om äldre ........... Krav på tillgänglighet m.m. ....................................... 10.1.1 Svensk standard för byggnadsutformning ................ Kommunala inventeringar av tillgänglighet i 10.2.1 Några exempel ............................................................ 10.3.1 FN:s konvention om rättigheter för personer Fysisk utformning som stöd för äldres aktivitet och Bostäder som arbetsplatser för personal .............................. 10.6.1 Omvårdnadsarbete i enskilt hem............................... Äldre personers bostäder och boende.......................... Bostäder och boende ur ett livsperspektiv............................ Äldre personers bostadssituation.......................................... Äldres flyttbenägenhet och flyttmönster ............................. Kvarboende – möjlighet eller tvång?..................................... 11.5.1 Stödinsatser för kvarboende....................................... 11.5.2 Optimalt boende under åldrandet?............................ Bostadssituationen för etniska och språkliga De nationella minoriteterna och minoritetsspråken ............ 12.1.1 Vård och omsorg om äldre ......................................... Äldre personer födda utomlands........................................... 12.2.1 Bostäder för äldre för vissa etniska grupper.............. 12.2.2 Undersökningar och studier....................................... 12.2.3 Samarbetsorgan för etniska organisationer i Andra grupper med särskilda behov...................................... Att flytta till särskilt boende – utlösande faktorer............... Utformning och omfattning.................................................. 13.3.1 Ej verkställda beslut och domar ................................. 13.4.1 Korttidsboende/korttidsvård ..................................... 13.4.2 Permanent boende ...................................................... 13.5.1 Socialt innehåll ............................................................ 13.5.2 Medicinskt omhändertagande .................................... Den tekniska utvecklingen .................................................... Bostadstillägg för pensionärer och särskilt bostadstillägg Djur inom vård och omsorg om äldre .................................. Indelning i byggnadstyp enligt fastighetstaxeringslagen..... Bostäder för framtiden.............................................. 15.1.2 Övriga legala aspekter ................................................ Trygghetsbostäder och seniorbostäder – likheter och 15.2.1 Samutnyttjande och samlokalisering......................... Befolkningsutvecklingen och bostadsbehoven .................... 15.4.1 Framskrivning av behov ............................................. 15.4.2 Effekter av fler boendeformer ................................... Behov av forsknings- och utvecklingsarbete................. Bostadens betydelse för service, vård och omsorg .............. Homo- bi- och transsexuella personer (hbt) ....................... Personer födda utomlands..................................................... Övriga forsknings- och utvecklingsområden....................... Behov av statistik ................................................................... Reservationer och särskilda yttranden ................................ Förkortningar och ordförklaringar ....................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Förteckning över remissinstanser samt Behovet av platser i särskilda boendeformer (vård- och omsorgsboende) 2005–2040 – en analys baserad på befolknings- och hälsoutveckling............................... Hur skulle behovet av platser i och kostnaderna för vård- och omsorgsboendet påverkas av tillkomsten av trygghetsbostäder (serviceboende) ............................ Äldreboendedelegationen konstaterar att behovet av bostäder anpassade till den åldrande människans behov kommer att bli mycket stort framöver. saknar vissa kommuner möjligheter att möta bl.a. äldres efterfrågan på små och medelstora hyreslägenheter i det ordinära bostadsbeståndet. Flera kommuner kan inte heller tillgodose behovet av särskilt boende/vård- och omsorgsboende. kommer andelen äldre i befolkningen att öka kraftigt. Särskilt kraftig är ökningen bland dem . För att klara av den förestående demografiska utvecklingen måste fler bostäder för äldre och särskilda boendeformer/vård- och omsorgs- boenden tillskapas. Det är mot denna bakgrund och uppdraget att utveckla bostäder och boende för äldre personer som Äldreboen- dedelegationens överväganden och förslag ska ses. -att de termer och begrepp som används för olika slag av bostäder avsedda för äldre ersätts av seniorbostäder, trygghets- bostäder och vård- och omsorgsboende, -att begreppet korttidsvård används istället för korttidsboende, -att kommunerna genom en särskild lag får befogenhet att, utan föregående behovsprövning enligt socialtjänstlagen, tillhanda- hålla trygghetsbostäder till äldre, -att målgruppen för trygghetsbostäder ska vara äldre människor som känner sig oroliga, otrygga och/eller socialt isolerade i sitt ordinära boende, -att de som bor i trygghetsbostäder ska ha tillgång till gemen- samhetslokal, personal som en gemensam resurs och trygghets- larm. Det ska finnas möjlighet till gemensamma måltider, -att kommunen själv bestämmer om och i så fall vilka kriterier som ska gälla för att den enskilde ska få tillgång till en trygg- hetsbostad och hur dessa ska förmedlas. Hög ålder kan beaktas, -att statligt bidrag lämnas för åtgärder som ökar tillgängligheten i befintliga bostäder och i gemensamhetsutrymmen för personer med funktionsnedsättningar, -att tillgänglighetsbidraget kopplas till att kommunens bostads- bestånd inventeras. Av inventeringen ska framgå vilka områden som prioriteras för tillgänglighetsskapande åtgärder, -att statligt bidrag lämnas till personal som ska arbeta för att främja gemensamma aktiviteter och kontakter mellan hyres- gästerna i trygghetsbostäder, -att gällande investeringsstöd för särskilda boendeformer även ska omfatta trygghetsbostäder och att den ekonomiska ramen för investeringsstödet i samband därmed utökas, -att särskilda bostäder för service och omvårdnad enligt social- tjänstlagen klassificeras som vårdbyggnader i fastighetstaxe- ringslagen. Delegationen bedömer också att följande åtgärder skulle ha positiva effekter på utvecklingen av äldres bostäder och boendemiljö; -att åtgärder vidtas som säkerställer att tillgänglighetskraven i bygglagstiftningen efterlevs. Detta är, menar delegationen, mycket angeläget. har lämnat förslag som ska främja efterlevnaden av bygglagstiftningens krav på till- gänglighet, -att stimulera forskning och utvecklingsarbete som ökar kunska- pen om särskilda boenden/vård- och omsorgsboenden, inklusive korttidsvård, och nya boendeformer anpassade för äldre, -att mer kunskap behövs om hur det särskilda boendets/vård- och omsorgsboendets utformning och miljö samspelar med god omvårdnad och en meningsfull tillvaro, -att höjd nivå enligt svensk standard för byggnadsutformning används vid nybyggnation av trygghetsbostäder och särskilda boendeformer/vård- och omsorgsboende, -att samverkan mellan kommuner, landsting/motsvarande och bostadsföretag intensifieras så att teknikstöd i bostäder anpas- sade för äldre kan introduceras på ett kostnadseffektivt sätt, -att höjt bostadstillägg för pensionärer och särskilt bostadstillägg för pensionärer skulle stimulera efterfrågan på senior- och trygghetsbostäder samt -att villkoren för att ha djur inom vården och omsorgen utreds lokalt och inte regleras i lag. Om befolkningsutvecklingen och det framtida behovet av vård- och omsorgsboende för äldre Äldreboendedelegationen konstaterar att behovet av bostäder anpassade för äldre inte kan lösas genom en enda begränsad insats. Tillgängligheten i befintliga flerbostadshus kan komma att bli en ödesfråga i samhällets strävanden att tillgodose behovet av bra bostäder för äldre personer. De nya bostäder som byggs och planeras såväl inom ramen för det ordinära bostadsbeståndet som särskilda boendeformer/vård- och omsorgsboende kommer inte att räcka till för att möta de behov av stödjande bostadsmiljöer som man kan förutse . Det behövs åtgär- der från alla berörda aktörer. Behovet av vård- och omsorgsboenden för äldre växer men är svårt att förutse beräknas antalet invånare ha ökat från dagens 1,6 miljoner till 2,5 miljoner. Ökningen är ännu kraftigare bland personer , den grupp som är mest relevant att studera vad gäller det framtida behovet av vård och omsorg. Om beräknas denna åldersgrupp ha ökat från dagens drygt 240 000 (2008) till knappt 430 000 (2040) personer. Enbart denna utveckling talar för att det sammanlagda behovet och insatserna inom äldreomsorgen kommer att växa. Flera faktorer påverkar därutöver behovet av vård och omsorg i en riktning som är okänd och svår att förutsäga. Det gäller bl.a. förändringar av hälso- och sjukvårdspanoramat, äldre männi- skors förväntningar och krav på samhälleliga insatser samt den medicinska och tekniska utvecklingen. När man tar del av de bedömningar Äldreboendedelegationen gör om framtida behov av vård- och omsorgsboenden är det därför viktigt att ha i åtanke de problem som finns med prognoser av detta slag. I en för detta betänkande gjord beräkning, baserad på antagan- den om den framtida befolknings- och hälsoutvecklingen, upp- skattas behovet av särskilt boende/vård- och omsorgsboende öka med 50–. Behoven väntas inte växa lika starkt som antalet personer , dvs. den åldersgrupp i vilken behoven främst uppstår. På flera håll har seniorbostäder inom ramen för det ordinära boendet utvecklats för att bättre passa olika behov som finns bland äldre. Flera särskilda boendeformer har också gjorts om till senior- bostäder. Det finns boendeformer som liknar den typ av trygghetsbostä- der som föreslås i detta betänkande. I ett par fall kan det doku- menteras att möjligheterna att bo kvar i dessa bostäder är större än i ordinärt boende. En flytt till särskilt boende/vård- och omsorgs- boende blir således inte nödvändig eller kan skjutas upp. Fler trygghetsbostäder kan därför förväntas leda till att behovet av plat- ser i särskilt boende/vård- och omsorgsboende blir mindre än vad som annars skulle varit fallet och mindre än det som ovan beräk- nats. Andra beräkningar visar också att denna typ av förebyg- gande boendemiljöer kan vara kostnadsbesparande för kommu- nerna. Om delegationens förslag och överväganden Nya begrepp för ökad tydlighet Termer och begrepp ska vara så entydiga som möjligt. För att begreppen ska få genomslag i berörda verksamheter ska de också upplevas som relevanta både av dem som är verksamma inom vård och omsorg samt av äldre och deras anhöriga. En tydligt definierad terminologi, som används i officiell statistik och finns preciserade i lagar och förordningar, underlättar också för äldre att välja eller söka sig till det bostadsalternativ som de föredrar. Delegationen föreslår att begreppen seniorbostäder, trygghetsbostäder och vård- och omsorgsboende ska bli gällande och användas i officiell statistik, lagar, förordningar och föreskrifter. Delegationen anser också att begreppet korttidsvård bör användas istället för korttidsboende. På så sätt framgår det tydligt att det inte är frågan om någon egen boendeform. Stort behov av trygghetsbostäder Särskilda boendeformer/vård- och omsorgsboenden är för- behållna personer som är mycket vård- och omsorgskrävande. Ofta behöver de tillsyn och tillgång till personal i sin omedelbara närhet dygnet runt. Många äldre personer upplever att det är ett alltför stort glapp mellan bostaden i det ordinära boendet och det särskilda boendet/vård- och omsorgsboendet. Oro och otrygghet, ibland också ensamhet, gör att de önskar ett annat boende. Dessa personer behöver en alternativ boendeform där bostaden och dess omgivning är tillgänglig, där det är nära till service och där det finns möjligheter till meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Närhet till personal är en viktig trygghetsskapande faktor för människor i detta skede av livet. befogenhet att tillhandahålla trygghetsbostäder Äldreboendedelegationen föreslår att kommunerna genom en sär- skild lag får befogenhet att inrätta trygghetsbostäder. Att inrätta trygghetsbostäder ska vara ett frivilligt åtagande från kommunernas sida. Det finns exempel på kommuner som strävar efter att införa mellanboendeformer. Även om dessa bostäder inte helt kan jämföras med de trygghetsbostäder som delegationen föreslår, finns det mycket som talar för att sådana bostäder är till fördel för äldre genom ökad livskvalitet. Det tycks också som att sådana bostäder kan ha en förebyggande effekt och skjuta upp behovet av vård- och omsorgsboende. Mellanboendeformer/trygghetsbostäder kan också underlätta för kommunerna att erbjuda en god vård och omsorg till den åldrande befolkningen genom att vara ekonomiskt fördelaktiga. Krav på trygghetslarm, personal och gemensamhetslokal Trygghetsbostäder bör utformas på sådant sätt och erbjuda sådant stöd att de bidrar till att skapa trygghet. Trygghetslarm ska finnas som kan besvaras inom en kort tidsrymd. Det finns fördelar med att t.ex. placera personalrum för hemtjänstpersonal i samma eller närliggande fastighet som trygghetsbostäderna. Gemensamhets- lokal ska finnas i eller i direkt anslutning till trygghetsbostäderna. Samlokalisering med seniorbostäder eller vård- och omsorgsboen- den underlättar möjligheterna att erbjuda ett varierat serviceutbud. I en gemensamhetslokal kan aktiviteter av olika slag äga rum och sociala nätverk utvecklas. För många äldre är det också bety- delsefullt att samlas kring gemensamma måltider. Delegationen anser att det krävs någon som tar initiativ till såväl aktiviteter i gemensamhetsutrymmena som till t.ex. gemensamma måltider. Därför bör det i trygghetsbostäder finnas tillgång till personal /tider , som är till för alla som bor i bostäderna. Upplevelsen av oro, otrygghet och ensamhet är individuell. Det är därför lämpligt att den enskilde själv söker sig till en trygghets- bostad. Det kan också finnas ett egenvärde i att den enskilde själv har valt sitt boende. Förutsättningarna torde då vara bättre för att personen i fråga ska finna sig tillrätta i den nya bostaden och kunna upprätthålla sitt sociala nätverk och/eller skapa nya kontakter. Att själv vara den som aktivt styr sitt liv är hälsofrämjande. Trygghetsbostäder upplåts med hyresrätt via en förmedling eller liknande i regi. Vid förmedling av bostad kan hög ålder beaktas. Kommunen har också möjligheter att ange ytterligare kri- terier för att få ansöka om trygghetsbostad. Förturer kan tillämpas om kommunen anser det lämpligt. Stort behov av utvecklingsinsatser i de särskilda boendeformerna/vård- och omsorgsboendena Det särskilda boendet/vård- och omsorgsboendet bör främst vara en resurs för människor som är beroende av vård och omsorg dyg- net runt och för dem som behöver eftervård och/eller rehabilitering efter sjukhusvistelse. att röra sig åt detta håll, när en stor del av vårdtagarna är demens- eller multisjuka. Vid nybyggnation av särskilda boendeformer är det därför önskvärt att höjd nivå enligt svensk standard för bygg- nadsutformning används. Trots de förbättringar som Ädelreformen fört med sig, återstår fortfarande mycket att göra för att vården och omsorgen ska ske på den enskildes villkor. Utformningen av särskilda boendefor- mer/vård- och omsorgsboenden präglas fortfarande av tillsyns- myndigheternas krav på fullvärdig bostad och krav på persona- lens arbetsmiljö. Att dessa krav tillgodoses har betydelse, men även och kanske framför allt, spelar arbetsledningens och personalens förhållningssätt gentemot de äldre en viktig roll. Attityder och bemötande är väsentliga frågor i dessa sammanhang, oavsett boen- deform. När den äldre människan på så sätt står i centrum är sannolik- heten för flexibilitet i vården och omsorgen också större. Enligt delegationen bör kraven på god kvalitet och säkerhet i särskilt boende/vård- och omsorgsboende i enlighet med socialtjänstlagen kunna bedömas utifrån en helhetssyn på de boende och deras behov. Detta skulle sannolikt bidra till att bl.a. den fysiska utform- ningen av de befintliga särskilda boendena/vård- och omsorgs- boendena varierade i större utsträckning. Samspelet mellan utformningen av den fysiska miljön och det sociala respektive medicinska tänkandet inom vården och omsorgen behöver förbätt- ras. Ett statligt bidrag föreslås till hissinstallation och andra tillgänglig- hetsskapande åtgärder i flerbostadshus. Eftersom tillgängligheten i en fastighet inte bara är beroende av hiss menar delegationen att bidrag också ska kunna lämnas till andra åtgärder, t.ex. dörröppnare eller ramper för rullstolar och barnvagnar, som förbättrar tillgäng- ligheten till fastigheten, bostäderna eller gemensamma utrymmen såsom soprum och tvättstuga. För personer med nedsatt funktionsförmåga oavsett ålder är den fysiska tillgängligheten avgörande för möjligheten att bo kvar och att leva ett självständigt liv. Avsaknaden av hiss kan öka belast- ningen på den kommunala vården och omsorgen genom att äldre som bor i fastigheter utan tillgång till hiss behöver hemtjänstinsat- ser i form av t.ex. inköp i högre utsträckning än andra äldre. Men en god tillgänglighet är också värdefull och eftertraktad av andra grupper i samhället såsom yngre personer med funktionsnedsätt- ningar och barnfamiljer. ...och kopplas till bostadsinventering Effekten av ett tillgänglighetsbidrag kan förstärkas genom att det prövas och lämnas med utgångspunkt från kommunala bostads- inventeringar. Bostadsinventeringen behövs för att kunna peka ut de områden som har störst behov av förbättrad tillgänglighet och därmed är prioriterade. På så sätt kan bostadsinventeringarna få bättre effekt och tillgänglighetsåtgärder genomföras där de bäst behövs. Bostadsinventeringar gör det också möjligt för kommunerna att tillhandahålla samlad information om vilka boendealternativ som finns för äldre. Sådan information stimulerar inte bara framväxten och utvecklingen utan även efterfrågan på bostäder för äldre. Dele- gationen anser att sådana inventeringar bör vara ett villkor för att tillgänglighetsbidrag ska beviljas. Nytt bidrag till personal i gemensamhetslokaler En personalinsats som en resurs för alla boende är, enligt Äldre- boendedelegationens mening, av avgörande betydelse för att de föreslagna trygghetsbostäderna ska fungera som avsett. Kommu- nen ska själv avgöra såväl omfattningen som kompetensen hos denna personalresurs. Om de som bor i trygghetsbostäder behöver vård- och omsorgsinsatser tillhandahålls dessa genom bistånds- bedömd hemtjänst och/eller hemsjukvård på samma sätt som i ordinärt boende. Delegationen anser det angeläget att stödja kommunerna i arbetet med att inrätta och/eller utveckla verksamheten i gemen- samhetslokaler anknutna till trygghetsbostäder. Därför föreslås att ett statligt bidrag till personal i gemensamhetslokaler i eller i anslutning till trygghetsbostäder lämnas. Ett investeringsstöd som omfattar trygghetsbostäder De effekter som trygghetsbostäder kan förväntas ha; ökad livs- kvalitet för den enskilde och positiva effekter ur ett kommunal- ekonomiskt perspektiv, utgör incitament för framväxten av trygg- hetsbostäder. Men det tar innan sådana effekter kan påvisas genom uppföljning och forskning, varför inrättandet av trygghets- bostäder behöver stimuleras. Delegationen anser att det nuvarande investeringsstödet till särskilt boende/vård- och omsorgsboende även ska omfatta trygghetsbostäder. Detta medför att den ekono- miska ramen för investeringsstödet behöver utökas. Det behövs mer forskning om äldres boende i allmänhet och om särskilt boende/vård- och omsorgsboende i synnerhet Kunskapen om särskilda boenden/vård- och omsorgsboenden är begränsad. Den forskning som finns om vård och omsorg handlar oftast om och omsorgen om äldre i det egna hemmet. Tillgången till aktuella forskningsresultat som specifikt inriktar sig på samspelet mellan den åldrande personen och boendemiljön i olika boendeformer är begränsad.