sou · GXB394 · 2009-12-10 00:00:00 — Specifikt för det utbildningsvetenskapliga området publiceras bland annat ett nyhetsbrev om utbildningsvetenskaplig forskning U-nytt, vilken utkommer med cirka tio nummer . I serien Forskning pågår presenteras pågående utbildningsvetenskaplig forskning som bygger på texter från forskningsansökningar som fått medel från UVK. UVK anordnar konferensen i syfte att sprida kunskap om aktuell forskning inom området. Konferensmaterialet består av populärvetenskapliga artiklar och forskarna presenterar sina resultat vid konferensen. I bokserie: Pocketerad populärvetenskap (Pop) intervjuar journalister forskare och andra experter med olika forskningsperspektiv. UVK sammanställer även ett antal forskningsöversikter, vilka tas fram genom att forskare som bedöms ha rätt kvalifikationer för uppdraget anlitas av UVK. 5 Regleringsbrev avseende . Spridning och användning av forskningsresultat är en nationell webbportal som startades och ägs och utvecklas av tio myndigheter och stiftelser som finansierar forskning.6 Arbetet genomförs i samarbete med landets universitet och högskolor. I styrgruppen för webbportalen sitter en representant från vardera finansiär samt representanter från landets lärosäten. Det övergripande syftet med är att väcka intresse för forskning som källa till kunskap, insikt och utveckling – för såväl individen som för samhället. strävar efter att bidra till att forskningsresultat ska komma till nytta i arbetsliv och samhälle, stimulera till debatt och diskussion, göra det enklare att hitta och förstå information om forskning, underlätta för alla som arbetar med forskningsinformation och initiera samarbete. Redaktionen, som bemannas av en handfull personer, är placerad på . Dess arbetsuppgift är att samla och sortera, producera men även att utveckla webbtekniken och att marknadsföra sig. Materialet som publiceras täcker forskning inom alla områden men information till skolan är prioriterad, dels forskningsinformation som kan användas i undervisningen, dels information som rör utvecklingen av professionen. Målgruppen utgörs av samtliga som önskar få kunskap om forskning. Elever, lärare, högskolestuderande, journalister och kunskapsintensiva företag prioriteras emellertid. Skolporten är ett medieföretag som verkar för att stärka dialogen mellan forskare och skolans lärare respektive ledare och därmed skolans vetenskapliga grund. Målgruppen utgörs således av lärare, skolledare och skolhuvudmän. Skolportens mål är dels att stärka utbudet av god forskning, dels att sporra skolans lärare att utveckla sitt arbete. Företaget, som bildades , är personalägt och har drygt ett tiotal medarbetare. Skolporten samlar in och publicerar varje vardag nyheter om aktuella händelser i skolvärlden. När det gäller spridning av forskningsresultat utgörs huvudprodukten av doktorsavhandlingar som är relevanta för skolans lärare och ledare. 6 , Fas, Formas, , , , , , och . Spridning och användning av forskningsresultat lingar sker på uppdrag av . Enligt Skolporten disputerar cirka 2 700 nya forskare i . Många av dessa avhandlingar berör skolans ämnesteori men endast omkring 125 () är direkt relevanta för skolans lärare och ledare i dess yrkesroll. har Skolporten identifierat 356 för skolans lärare och ledare relevanta doktorsavhandlingar. Av 2007 och 233 avhandlingar har nästan hälften () skrivits av forskare med lärarbakgrund. För var och en av de relevanta avhandlingarna samlar Skolporten in faktauppgifter. I de flesta fall skriver forskaren en sammanfattning på svenska. Skolporten erbjuder också forskarna en intervju. En lärarpanel, i form av ett nätverk av åtta lärare, bedömer vilka avhandlingar som är särskilt intressanta. Bedömningen sker utifrån kriterier som praktisk relevans, läraryrkets professionalisering och avhandlingens språk. sammanställs de mest relevanta och intressanta forskarna och deras avhandlingar i en årsbok.7 Publiceringen av årsboken följs av en rikskonferens.8 bevakar Skolporten på eget initiativ svenska vetenskapliga tidskrifter. Kriterierna för vilka tidskrifter som bevakas är att tidskriften ska vara relevant för läsarna, de ska vara kvalitetsgranskade och finnas fritt tillgängliga på Internet. På begäran från lärare och skolledare har Skolporten introducerat Magasin 360, ett kvartalsmagasin om skolans och förskolans forskning och utveckling. En ny tjänst har utvecklats: intresseprofil och matchmail. Det handlar här om skräddarsydd forskningsinformation som är av särskilt intresse för den enskilde. har Skolporten en numrerad artikelserie med utvecklingsartiklar för och av lärare. Tanken är att ge lärare en möjlighet att dela med sig av sin kunskap och erfarenhet till andra. har fram /2010 avtal med Skolporten om att publicera doktorsavhandlingar med relevans för skolområdet. 7Ett exempel är: Att växa har ett pris – 2009. 8Böckerna och rikskonferenserna syftar till att lyfta fram både forskningens resultat och forskaren bakom. Fjärde årsboken utkom . Spridning och användning av forskningsresultat Vetenskap & Allmänhet är en förening som vill stimulera till möten mellan folk och forskare i alla delar av samhället. Arbetet bygger på ett brett engagemang av ett 50-tal organisationer, myndigheter, förbund, företag, föreningar, samfund och enskilda personer från olika delar av samhället.9 Verksamheten stöds av och finansieras genom medlemsavgifter och projektbidrag. Vetenskap & Allmänhet har bland annat publicerat en undersökning om lärares syn på vetenskap och lärares inställning till vetenskap och forskningsbaserad kunskap.10 och högskolor står även som utgivare av tidskrifter i vilka resultat av forskningsinsatser, utvecklingsarbete och debatter om värderingar och kunskaper inom flera fält diskuteras. Ett exempel på en sådan tidskrift är LOCUS som är en mångdisciplinär tidskrift för aktuell forskning om barn och ungdomar. I varje nummer medverkar forskare från olika ämnen/vetenskapsområden med artiklar som redogör för nya forskningsrön och perspektiv. Artiklarna behandlar t.ex. lärares förhållningssätt, könsperspektiv på uppväxten samt utvecklingspsykologins betydelse . LOCUS utkommer med fyra nummer . Utgivare är vid . Forskarna presenterar vanligtvis sina rön i tidskrifter som främst riktar sig till andra forskare, vilket minskar attraktiviteten i de texter som publiceras för praktiskt verksamma. Det avspeglas också i det relativt låga antalet prenumerationer som till exempel Pedagogisk Forskning i lyckats med att få andra än forskare att teckna. I denna tidskrift presenterar svenska pedagogiska forskare sina forskningsresultat . Upplagan är cirka 1 400 exemplar varav cirka 1 200 riktas till forskningsinstitutioner. 9Representanter är akademier, folkbildningsorganisationer, forskningsfinansiärer, fackföreningar, företag, myndigheter, universitet och högskolor, forskningsinstitut, museer, organisationer, skola och . 10Vetenskap & Allmänhet 2004:2 och 2004:4. Spridning och användning av forskningsresultat Den i särklass mest spridda tidskriften (220 000 exemplar), som till stor del presenterar forskningsrön, är Pedagogiska magasinet, som också kommer ut . I medlemsavgiften till ingår automatiskt prenumeration på Pedagogiska magasinet. Tidskriften är forum för utbildning, forskning och debatt. Magasinet tar upp aktuellt pedagogiskt och didaktiskt forsknings- och utvecklingsarbete i forskaressäer, artiklar, reportage, recensioner m.m. Som nämndes inledningsvis är det i huvudsak två sätt att ta del av aktuella forskningsresultat, dels via bland annat Internet, tidskrifter etc., dels via diskussioner i nätverk, forskningscirklar etc. För att forskningsresultaten också ska komma till användning är det viktigt att de inte bara når ut utan också når fram, vilket kräver mötesplatser. används resultat av forskning inom skolans område på många olika sätt av pedagogiskt verksamma. Nätverk, seminarier, konferenser, kurser, temaveckor, forskningscirklar, forskarskolor och forskningsverksamhet är exempel på aktiviteter där resultat från forskning nyttjas. Utredningen beskriver nedan några av organisationerna av aktiviteterna liksom aktiviteterna i sig. Följande generella beskrivningar baseras huvudsakligen på () utvärdering av regionala utvecklingscentrum och nationella resurscentrum.11 När skolan decentraliserades försvann många naturliga arenor för samverkan. För att främja samarbete mellan universitet, högskolor, lärarutbildning, kommuner och skolor har så kallade regionala utvecklingscentrum (RUC) inrättats i ett antal regioner. Sammantaget finns 22 sådana centrum. Syftet med samverkan är att stödja skol- och kompetensutveckling, att underlätta kontakter och skapa mötesplatser för olika aktörer inom utbildningssystemet på lokal och regional nivå. I RUC:s arbete ingår en nära koppling till lärarutbildningarna som en viktig Rapport 2009:1 R. Spridning och användning av forskningsresultat del.12 Regeringen skrev regleringsbrev att Högskolor som bedriver utbildning av lärare skall efter sina förutsättningar samverka i uppbyggnaden av regionala centrum för skolutveckling. ska universitet och högskolor med lärarutbildning, enligt regleringsbreven för universitet och högskolor, medverka i regionala utvecklingscentrum.13 Även om de regionala utvecklingscentrumen kommit olika långt i sitt arbete, och i ett par fall ännu inte kommit i gång, är det en tydlig trend att RUC befinner sig i en utvecklingsfas. Aktiviteten har ökat enligt HSV. RUC tillhör högskolan men dess uppgifter framgår inte av exempelvis högskolelag eller högskoleförordning. De hänvisar själva till samverkansavtal med kommuner, verksamhetsplaner eller till regleringsbrevet. I HSV:s utvärdering beskriver RUC sig själva som ett förmedlande organ: RUC säger sig vara ett samarbetsforum, en länk eller bro, ett formaliserat nätverk eller en arena. Tydligt formulerade uppdrag finns dock långt ifrån överallt. En genomgående tanke med RUC:s aktiviteter är att skola och högskola ska närma sig varandra för att kunna ta ett gemensamt ansvar för lärarutbildningen, att högskolan ska kunna bidra till skolutvecklingen samt att skolans verksamma bidrar till att utveckla lärarutbildningen. RUC kan sägas främja kontakten mellan universitet och skolhuvudmän och vara en mötesplats för teori och praktik, men täcker dock långt ifrån alla kommuner. Verksamheten fokuserar ofta på skolutveckling, lärarutbildning och forskning. Nätverk, seminarieserier, utbildningsinsatser, föreläsningar, kurser, fortbildningsinsatser, forskningscirklar, uppdragsutbildningar, forskarskolor, skrifter, är exempel på aktiviteter som görs inom ramen för regionala utvecklingscentrum. De regionala utvecklingscentrumen har successivt vuxit fram och finns det ett väl fungerande nätverk som samtliga RUC deltar i. Nationellt nätverk för regionala utvecklingscentrum träffas för att utbyta erfarenheter och diskutera gemensamma frågor. Nätverket samverkar aktivt med Rapport 2009:1 R. Spridning och användning av forskningsresultat myndigheter, däribland , , och men också kommuner och universitet. Organisation, styrning och finansiering RUC:s organisatoriska hemvist inom respektive lärosäte skiftar mycket. Med några undantag är RUC knutet till lärarutbildningen, men kan också tillhöra en institution eller vara ett samverkansorgan inom lärosätet. Organisatoriska förändringar inom RUC har genomförts i så kallade nystartssatsningar. Förutom styrningen som följer av lärosätets organisation har nästan alla RUC egna samverkansråd eller ledningsgrupper med företrädare för berörda kommuner och lärosäte. ingår även andra parter i dessa grupper, t.ex. regionala kommunförbund eller fackliga organisationer. Enligt HSV:s utvärdering framgår att styrningen i flera fall är svårgenomtränglig och att RUC är något av en udda fågel som lyder under många olika konstellationer/personer. Regionala utvecklingscentrum får inga statliga medel från regeringen. De stora statliga satsningarna, såsom Myndigheten för skolutvecklings Mångfaldsprojekt och Lärarlyftet, står för en mycket stor del av de medel som RUC omsätter. RUC:s baskostnader, dvs. lön, lokal, övrig administration och verksamhet i form av återkommande möten, resor etc. finansieras genom att lärosätena fördelar resurser från sina respektive anslag till RUC och genom fast ersättning från kommuner samt deltagaravgifter. En särskild satsning för att skapa en koppling mellan forskning och pedagogisk praktik är de nationella resurscentrum (NRC) som inrättats på uppdrag av regeringen.14 Motivet med NRC är att de ska stödja skolornas (från förskola till vuxenutbildning) och lärarnas arbete inom särskilt prioriterade ämnesområden samt understödja en stimulerande, intressant och aktuell undervisning. utvärdering, som omfattar ett antal nationella Spridning och användning av forskningsresultat resurscentrum, visar att alla centrum utom ett är placerade vid ett lärosäte.15 Jämfört med de regionala utvecklingscentrumen är de nationella resurscentrumen sinsemellan betydligt mer olika. De skiljer sig åt både vad gäller anledning till att de inrättades och tidpunkten för detta. Avgränsningen mot andra typer av centrumbildningar är också mindre klar. Enligt utvärdering har de nationella centrumen för matematik, kemi, fysik, biologi och bioteknik samt teknik (MNT) stora likheter. Dessa fem centrum har bildats eller fått fortsatta anslag av likartade skäl: att stimulera intresset för matematik och naturvetenskap, förbättra elevernas kunskaper och öka antalet elever som söker sådana utbildningar i högskolan.16 Enligt HSV:s rapport är de nationella resurscentrumens uppdrag både tydligare formulerade och mer varierande än de regionala utvecklingscentrumens. Huvuduppgiften för MNT-centrumen är att stimulera och stödja skolans undervisning i respektive ämne, och målgruppen är framför allt lärare på skolans olika stadier.17 Övriga centrum utgörs av ett uppdrag till respektive lärosäte som ett särskilt åtagande.18 Organisation, styrning och finansiering Den organisatoriska placeringen vid lärosätet skiftar mellan MNT- centrumen: från placering i linjeorganisationen under en fakultetsnämnd till direkt under rektor på en institution eller att tillhöra en 15Nationellt centrum för matematikutbildning (), Kemilärarnas resurscentrum (), Nationellt resurscentrum för fysik (), Nationellt resurscentrum för biologi och bioteknik (i samarbete med ), CETIS – centrum för teknik i skolan (), Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk (), Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (), Fortbildningsavdelningen för skolans internationalisering (), Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom () och Encell – National center for life-long learning (). Rapport 2009:1 R, s. 17. 18För övriga nationella resurscentrums uppdrag, se vidare i . Rapport 2009:1 R. Endast Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdomar regleras genom SFS 2003:305. Spridning och användning av forskningsresultat enhet för externa relationer. Centrumen har, med ett undantag, rådgivande styrelser eller ledningsgrupper, vilka i varierande grad innehåller företrädare för högskolan och skolan, branschföreträdare och företrädare från och ämnesföreningar för berörda delar. De fem MNT-centrumen har få tillsvidareanställda medarbetare och få heltidsanställda. tilldelas centrumen medel från det lärosäte som de är knutna till. Övriga intäkter kommer från försäljning av litteratur och prenumerationer på tidskrifter. För övriga nationella resurscentrum varierar den fysiska placeringen: de kan utgöra en del av en institution, ingå i en myndighet, ligga under en fakultetsnämnd, vara en särskild inrättning samt vara belägna vid en högskola. Finansiering kan ske genom olika kanaler: via anslag från regeringen, medel för olika projekt, forskningsfinansiering från exempelvis , och samt övriga uppdrag, t.ex. kurser/program etc. Utredningen har understrukit hur viktigt det är att forskningsresultat inte bara sprids utan också bearbetas för att öka förutsättningarna för användning. Utredningen ska kort redovisa två sådana aktiviteter som syftar till att ta del av forskningsresultat på ett mer grundligt sätt, nämligen forskningscirklar och forskarskolor. Forskningscirklar har funnits i olika sammanhang i . Däremot är det först som forskningscirklar har börjat användas i skolans värld. En forskningscirkel kan liknas vid en studiecirkel som inkluderar praktiker i kombination med forskare. Som ett exempel kan nämnas Resurscentrum för mångfaldens skola i (RMS), som är en konkret mötesplats för alla som arbetar med utbildning. RMS har av olika skäl valt att satsa på forskningscirklar. Till en början var etableringen ett sätt att ta tillvara ett uttalat intresse för forskning bland pedagoger i som sökt men inte kunnat erbjudas forskartjänster. har RMS startat åtskilliga forskningscirklar. Inom ramen för RMS har cirklar Spridning och användning av forskningsresultat etablerats såväl i som i andra delar av landet. I har 13 forskningscirklar med 93 deltagare avslutats medan elva cirklar med 61 deltagare pågår. Nio cirklar, med 73 deltagare, har startats och avslutats i andra kommuner inom ramen för mångfaldssatsningen. har fem cirklar startat i , och . Intresset har visat sig så stort att alla som anmält sig inte kommer att ges möjlighet att delta. En forskningscirkel handleds av forskare ofta pedagoger med forskningskompetens och innebär att tid avsätts till kontinuerliga möten och dialog. Forskningscirklarnas syfte är att medverka till utveckling i såväl skola som högskola/universitet genom att deltagarna söker kunskap kring ett självdefinierat problem. Det är viktigt att cirklarna har ett värde för individen och dess utveckling men även behandlar frågor med koppling till verksamheten. Alla cirklar utmynnar i en slutprodukt, t.ex. en artikel eller en bok men det har även förekommit att deltagare genomfört ett seminarium för arbetskamrater eller att en film producerats. har forskningscirkeln blivit en populär och tillförlitlig metod för att utveckla skolan och professionen.19 Utgångspunkten är att en pågående dialog mellan forskare och yrkesverksamma lägger grunden till att utveckla den egna praktiken. Utvärderingar visar att deltagarna är nöjda med dessa cirklar och att de i förlängningen kan bidra till en ökad måluppfyllelse bland skolans elever. Forskarskolor är ett sätt att bedriva utbildning på forskarnivå. Ett exempel är en ny forskarskola för lärare i kommunala skolor vid . Den drivs som ett samarbetsprojekt mellan och ett antal kommuner i länet. Forskarskolan Lärande praxis planeras omfatta 12–20 forskarstuderande, vilka är anställda av respektive kommun och som ägnar av sin arbetstid åt forskarutbildning. Resterande arbetar den forskarstuderande inom kommunen. Studierna omfattar heltidsstudier för doktorsexamen. finansierar fyra doktorander medan kommuner bekostar ett varierande antal.20 19Malmö stad (2008). Spridning och användning av forskningsresultat Ett annat exempel är tre forskarskolor21 vid som startade . Forskarskolorna vänder sig till verksamma lärare som ska delta i utbildning på forskarnivå på för att arbeta i sin skola resterande . Utbildningen leder till en licentiatexamen.22 Även arbetar för att kommuner ska satsa på lärardriven forskning. Förbundet vill att fler lärare ska ges möjlighet att gå forskarutbildning för att därefter fortsätta forska inom ramen för sin anställning. Målet är att göra skolan till en verklig kunskapsorganisation med stark vetenskaplig bas. Forskning om skolan i skolan förutsätter forskande och undervisande lärare.23 Det är många aktörer som på olika sätt sprider forskningsresultat. Det sker dels via bland annat Internet, fackpress, rapporter av olika slag dels via seminarier, forskningscirklar etc. Spridning av forskningsresultat måste ske på olika sätt och på olika nivåer. Att nå ut är en sak att nå ända fram är en annan sak. Det är mötet mellan teori och praktik som i förlängningen åstadkommer det som många frågar efter, nämligen en ökad professionalisering av skolan. Exempel på organisationer som sprider såväl forskningsinformation som erbjuder mötesplatser har utredningen visat ovan. 21Med inriktning på läs- och skrivutveckling, geografi, naturkunskap, fysik och kemi respektive teknik. 23Lärarförbundet 2008, s. 2. För att spegla efterfrågan hos dem som tar emot forskningsresultaten har utredningen genomfört två enkätundersökningar. Frågorna har gällt behov, spridning och användning av forskningsresultat. Den ena enkäten riktades till deltagare i forskningscirklar som Resurscentrum för mångfaldens skola i arrangerat (158 stycken), den andra till landets alla skolchefer (418 stycken). Den första enkäten är inte representativ för landets lärare eftersom den avser lärare/skolledare m.fl. som deltagit i forskningscirklar. Att utredningen valt denna grupp beror på att deltagarna i dessa forskningscirklar förutsätts ha ett intresse av forskning och därmed lättare att svara på de frågor som utredningen ställt. Den andra enkäten, som sänts till landets alla skolchefer, syftar till att få deras syn på forskning och forskningsspridning. Valet av denna grupp beror på att skolchefen är en viktig position såväl i förhållande till skolorna som till politikerna. En forskningsintresserad skolchef borde rimligtvis ge avtryck både uppåt och nedåt i organisationen. Resultatet bör tolkas med en viss försiktighet eftersom svarsfrekvensen endast är för båda kategorierna. Trots detta förbehåll kan en del reflektioner göras utifrån underlaget och många av kommentarerna kring frågorna underbygger utredningens förslag som återfinns i kapitel 9. I vilken utsträckning anser respondenterna att forskningsresultat behövs i skolans arbete? Både deltagare i forskningscirklar och skolchefer säger att forskningsresultat är mycket viktigt i deras arbete. Skolcheferna anser i något högre grad () än de som deltagit i forskningscirklarna () att forskningsresultat är mycket viktigt. Övriga respondenter, dvs. de som inte svarat mycket viktigt, har svarat ganska viktigt (gäller båda kategorierna). En viss försiktighet bör iakttas i tolkningen eftersom svaren kan utgöra en blandning av hur viktig man anser att forskningen borde vara och hur viktig den faktiskt är . Frågan gäller vad jag tycker och ingalunda vad jag anser att jag har tillgång till eller har skaffat mig tillgång till som en av skolcheferna uttrycker sig. Ett vanligt påstående när det gäller forskning är att den inte är relevant för skolans arbete. av båda respondentkategorierna instämmer i detta. Rent allmänt finns en önskan om att forskning ska vara mer konkret. Följaktligen framförs önskemål om praktiknära forskning och klassrumsforskning. En sådan forskning skulle, menar respondenterna, ge lärare mer konkreta idéer om arbetssätt, lärprocesser (lusten att lära, lärandet i det digitala samhället) etc. Även mer didaktisk forskning efterlyses. Skolledarfrågor tas upp av skolcheferna men inte av deltagarna i forskningscirklar, vilket är naturligt. Önskemålen i den senare gruppen ligger nära vardagssituationen, som modersmålets betydelse, om elever med särskilda behov, om skolbibliotekets betydelse för måluppfyllelsen etc. Synen på frågan om på vilket sätt forskningsresultat kommer till användning i skolan förstärker synen på att det är konkreta resultat som informanterna vill ha. Båda grupperna anser att forskningen främst ger nya idéer och förhållningssätt och en allmänkunskap, medan färre anger att forskningsresultat ger konkreta handlingsalternativ. svarar (båda grupperna) nej på frågan om det saknas relevant forskning och svarar vet inte. Den relativt stora gruppen som svarat vet inte, kan vara en indikation på att respondenterna inte vet vilken forskning som finns tillgänglig eller är osäkra på hur praktiskt användbar forskning kan vara. Ungefär hälften av respondenterna uppger att de relativt ofta tar del av forskningsresultat.