sou · GXB340 · 2009-04-16 00:00:00 — Screeningen angavs vara ett nytt inslag i tillsynen som ska hjälpa till att hitta de verksamheter som behöver en närmare granskning 12003-04 - L 221 (som fremsat): Forslag til lov om ændring af lov om arbejdsmiljø. (Gennemførelse af arbejdsmiljøreformen Et godt arbejdsmiljø for medarbejdere og virksomheder m.v. 22006-07 - L 90 (som fremsat): Forslag til lov om ændring af lov om arbejdsmiljø. (Justering af screening, rådgivning og smiley-ordningen m.v. Den ska alltså vara ett prioriteringsinstrument, som anges komma ovanpå den befintliga tillsynsinsatsen. I förslaget till angavs att Arbejdstilsynet löpande kommer att överväga bl.a. om screeningen skulle kunna ersättas med selvangivelse, dvs. någon form av självdeklaration. Det tycks som att screeningen version var mer av screening i meningen översiktlig genomgång/inventering än version, dvs. efter de ändringar som då gjordes och det av följande skäl. Screeningen skulle version avbrytas så fort inspektören (den tilsynsførende) stötte på en brist som måste åtgärdas och ett mer fördjupat tillsynsbesök i stället planeras in. Vidare skulle inte några andra beslut än sådana som det var behov av på grund av en direkt fara meddelas vid eller i anslutning till screeningbesöket. Avsikten var vidare att extra screeningar skulle göras, som stickprov, för att skapa ett incitament för att de verksamheter som inte befanns ha några brister vid screeningbesöket skulle vidmakthålla sitt arbetsmiljöarbete för att förebygga och undanröja brister i arbetsmiljön. Även om det i den danska arbetsmiljölagen delegerades till den danska arbetsmarknadsministern att besluta närmare regler om offentlig- och synliggörande av verksamheternas arbetsmiljö angavs det i förslaget till hur en smileyordning borde åstadkommas. Den smileyordning som inledningsvis skapades innebar följande. Det tillskapades fyra symboler, tre , en grön, en gul och en röd, samt en screeningsymbol. Dessa symboler skulle offentliggöras på Arbejdstilsynets webbplats, de gula och röda emellertid först efter att arbetsgivaren i fråga hade haft möjlighet att överklaga det beslut som låg till grund för smileyn. Innebörden av respektive symbol framgår av figur 2.6. Figur 2.6 Den ursprungliga smileyordningen (påbud) med förslag angavs att det danska Arbetsmiljörådet3 antog ett handlingsprogram i vilket utpekades fyra arbetsmiljöproblem som skulle prioriteras allra högst fram . Allvarliga arbetsolyckor, tunga lyft, ensidigt upprepat arbete samt den psykiska arbetsmiljön. Dessa fyra prioriterade områden skulle särskilt beaktas i tillsynen, t.ex. vid screeningbesöken. Det utarbetades särskilda tillsynsverktyg som skulle användas vid dessa besök. En särskild ordning tillämpas för tillsynen av den psykiska arbetsmiljön. Den ordningen innebär en handläggning i flera led och med ett slutligt beslut om ett eventuellt påbud i regel i ett senare led än i andra tillsynsärenden. Denna ordning, som fanns redan före reformen, illustreras schematiskt i figur 2.7. Vissa nyheter fördes in i tillsynen av den psykiska arbetsmiljön i samband med revideringen av arbetsmiljöreformen 2006. 3 Ett rådgivande organ till arbetsmarknadsministern. Rådet lämnar redovisning och råd i arbetsmiljöfrågor. Det är sammansatt av representanter för arbetsmarknadens parter samt en representant från . Även representanter för och Arbejdstilsynet deltar vid rådets möten. Figur 2.7 Tillsyn av den psykiska arbetsmiljön Screening och tilpassed tilsyn Våld och hot, psykisk belastn., arbetsbelstn., natt- och skiftarb., mobbing o sexella trak. Genom förslaget till infördes en möjlighet att göra undantag för tillsynen när det fanns centrala kollektivavtal om arbetsmiljön. En bestämmelse infördes i den danska arbetsmiljölagen som delegerade till den danska arbetsmarknadsministern att meddela bestämmelser om sådana undantag, utom vad avser vissa kollektivavtal t.ex. om arbetstidens förläggning eller om säkerhetsorganisation. Ett antal kollektivavtal av detta slag har ingåtts. Den nya tillsynsmodellen i enlighet med arbetsmiljöreformen började att tillämpas . Närmare om 2006 års revidering av reformen I det tidigare nämnda avtalet mellan den dåvarande regeringen samt och Det Radikale Venstre om en arbetsmiljöreform angavs att reformen skulle fortlöpande följas upp och vid behov justeras. Som har framgått ovan lämnades ett förslag till om just en sådan justering av det 2004 införda systemet med därav följande ändringar i den danska arbetsmiljölagen. Ändringarna avsåg huvudsakligen screeningen och smileyordningen. Revideringen föregicks av ett avtal i mellan regeringen och de tidigare avtalsslutande partierna och socialdemokraterna. Som vi har berört tidigare avbröts screeningen enligt den inledande ordningen vid den först påträffade bristen eller annorlunda uttryckt den första upptäckta överträdelsen av arbetsmiljölagen. Det hade emellertid visat sig att relativt många verksamheter hade brister vad gäller den s.k. Arbejdsplatsvurderingen (APV), vilken motsvarar de svenska kraven på systematiskt arbetsmiljöarbete, men inga andra arbetsmiljöproblem. Eftersom APV:n kontrollerades i början av screeningbesöket ledde detta uppenbarligen till att besöket avbröts på ett tidigt stadium innan någon kontroll av arbetsmiljön i övrigt hann göras. I stället gjordes ett efterföljande tillsynsbesök där det uppdagades att det inte förelåg några andra problem. Resultatet blev ett onödigt resursutnyttjande av såväl tilsynet som verksamheterna. Den nya ordningen innebar att screeningen alltid skulle omfatta såväl de formella kraven på APV och säkerhetsorganisationen som den materiella arbetsmiljön. Det angavs särskilt att den psykiska arbetsmiljön i fortsättningen alltid skulle omfattas av screeningen. Det angavs vidare att vad som sagts innebar att screeningen skulle ha som ändamål både att klara ut om det är behov av ett efterföljande tillsynsbesök och att utgöra en utgångspunkt för den efterföljande tillsynen (det senare ledet kom till uttryck genom ett tillägg i 72 a § i den danska arbetsmiljölagen). Screeningen och den efterföljande tillsynen skulle sålunda ses som ett sammanhållet tillsynsförfarande. förslag till föreslogs också ändringar i smileyordningen. Det handlade bl.a. om sådana ändringar som föranleddes av ändringarna av screeningordningen och vissa ändringar av möjligheterna för Arbejdstilsynet att meddela rådgivningspåbud (se nedan). Motiven var också att stärka det positiva inslaget i smileyordningen. Som framgår av figur 2.6 omfattades inte ingripanden med förbud eller strakspåbud (närmast att jämföra med omedelbara förbud i den svenska tillsynen) av smileyordningen i sin första version. Anledningen till det var att sådana beslut skulle åtgärdas omgående. Den nya ordningen innebar att dessa beslut ska synliggöras genom den mest negativa smileyn, den röda smileyn. Den röda smileyn kom därmed att avse såväl förbud som rådgivningspåbud. I fortsättningen ska samtliga beslut med en frist, inkluderande tilsynets avgivande av en rapport om psykisk arbetsmiljö samt strakspåbud, leda till en gul . revidering innebar att det skulle införas en positiv för de verksamheter som hade ordning i arbetsmiljön på sådant sätt att de inte hade fått ett beslut om påbud m.m. Dessa verksamheter skulle tilldelas en positiv grön (som tidigare avsåg certifierade verksamheter, se figur 2.6). Ett tillägg gjordes i bemyndigandebestämmelsen i 78 a § den danska arbetsmiljölagen för att göra detta möjligt. I övrigt gjordes följande ändringar och tillägg i smileyordningen. Bemyndigandebestämmelsen skulle användas för att införa uppgifter om anledningen till tilldelningen av gula och röda i offentliggörandet på Arbejdstilsynets webbplats. Dessa skulle finnas kvar på webbplatsen i en viss minsta tid (som småningom fastställdes ) efter det/de beslut som föranledde dem eller tills åtgärder hade vidtagits. En ny symbol skulle införas för de certifierade verksamheterna (vilket blev den gröna smileyn med krona). De certifierade verksamheter som hade fått en grön enligt den tidigare ordningen skulle automatiskt få den nya symbolen. Screeningsymbolen (se figur 2.6) skulle inte längre åsättas efter ett screeningsbesök, men de arbetsställen som blev screenade före kan fortfarande ha denna symbol på Arbejdstilsynets webbplats. Den smileyordning som infördes med revidering och som gäller framgår av figur 2.8. Figur 2.8 Den nuvarande smileyordningen Påbud med frist, (beslut) har rappport om den psyk. uden påbud kan ha kan ha meddelats. Genom revidering gjordes även vissa andra justeringar, bl.a. vad gäller reglerna om arbetsmiljörådgivare och möjligheterna att meddela rådgivningspåbud. De tidigare två slagen av rådgivningspåbud ersattes av tre sådana påbud: Rådgivningspåbud vid komplexa och allvarliga arbetsmiljöproblem, rådgivningspåbud vid många arbetsmiljöproblem och rådgivningspåbud vid upprepade arbetsmiljöproblem. Det blev därmed möjligt att rikta ett rådgivningspåbud vid upprepade problem till verksamheter med flera produktionsenheter för att avhjälpa brister i ett sammanhållet arbetsmiljöarbete. Ett annat inslag i revideringen var att införa möjligheten att besluta om att en verksamhet ska utnyttja en arbetsmiljörådgivare för att undersöka den psykiska arbetsmiljön, s.k. undersøgelsepåbud. Ett sådant beslut föranleder emellertid inte tilldelning av någon , eftersom det på det stadiet inte är klart att det föreligger en brist. Ändringarna i den danska modellen till följd av revidering trädde i kraft . I inledningen till förslag hänvisas till Regeringens Redogørelse om fremtidens arbejdsmiljø 2010 – ny prioritering af arbejdsmiljøindsatsen , i vilken anges att fram är de prioriterade arbetsmiljöfrågorna arbetsolyckor, psykisk arbetsmiljö, buller samt muskel- och skelettbesvär. Arbetsmiljöreformen medförde att Arbejdstilsynet tillfördes för att kunna anställa 140 personer. I samband med de s.k. välfärdsavtalen som träffades 2006 och som den dåvarande regeringen, socialdemokraterna, och Det Radikale Venstre stod bakom sattes ytterligare fokus på att förebygga såväl fysisk som psykisk förslitning. Till följd av detta tillförs Arbejdstilsynet –2010 för att anställa cirka 115 personer. En annan del i välfärdsavtalen var inrättandet av en s.k. Forebyggelsesfond, vars uppgift är att stödja arbetsplatsprojekt för att förbygga förslitning m.m. Fondens kapital uppgår till och den ska dela ut . har det i den danska modellen införts en ny form av beslut, afgørelse uden påbud, som ger Arbejdstilsynet möjlighet att meddela ett beslut om att den danska arbetsmiljölagen har överträtts, trots att bristerna som iakttogs vid ett besök har Ett sådant beslut leder till en negativ , dvs. en gul eller röd . En sammanhållen dansk modell Som har framgått består den danska modellen för arbetsmiljötillsyn av många olika delar. En del har lagreglerats genom bestämmelser i den danska arbetsmiljölagen (se bilaga 3 med ett utdrag av de huvudsakliga bestämmelserna i lagen till följd av arbetsmiljöreformen). I 72 a § arbetsmiljölagen anges att Arbejdstilsynet genomför screening av arbetsmiljön i verksamheter med anställda för att klara ut vilka verksamheter som har behov av tillsyn och att screeningen utgör utgångspunkt för denna tillsyn. I 77 a § arbetsmiljölagen anges befogenhet för Arbejdstilsynet att utfärda rådgivningspåbud. Där anges att tilsynet kan påbjuda att mottagaren av ett påbud eller ett annat beslut med anledning av att denne inte har följt denna lag ska inhämta hjälp av en auktoriserad (ackrediterad) arbetsmiljörådgivare. I övrigt består lagregleringen när det gäller den danska modellen huvudsakligen av en delegering till den danska arbetsmarknadsministern att meddela bestämmelser i ämnet. Det handlar således om bemyndigandebestämmelser. En sådan bestämmelse finns t.ex. i 78 a § arbetsmiljölagen vad gäller offentliggörande av verksamheternas arbetsmiljö m.m. (smileyordningen) och i 72 b § samma lag om att undanta tillsynen när det föreligger kollektivavtal i vissa fall. En schematisk bild av screeningordningen med efterföljande tillsyn framgår av figur 2.9. Figur 2.9 En sammanhållen dansk tillsynsmodell (kontroll)* *efter besked om åtgärder. **Om ett eller flera materiella afgörelser eller tre eller flera formella påbud. Det kan vara på sin plats att peka på några särskilda karakteristika som tillhör den nu beskrivna danska modellen och redovisa andra grunddrag i det danska arbetsmiljösystemet. Vi konstaterar att smileyordningen bygger på överklagbara och lagakraftvunna beslut av Arbejdstilsynet. Tilsynet förutsätts redan vid screeningen att meddela såväl påbud som förbud som föranleds av som det anges øvertrædelser av arbetsmiljøloven. Normalt meddelas emellertid påbud med frist först vid tilpassed tilsyn. Beslut meddelas därmed utan upprepade försök till frivillig rättelse. En bestämd ärendegång har angivits och därvid finns tydliga rutiner för att med parten klara ut de faktiska omständigheter som tilsynets ställningstaganden ska basera sig på. Ett flertal stöddokument finns framtagna inom tillsynen. Bindande och överklagbara beslut meddelas mot den här bakgrunden i en mycket större utsträckning än i den svenska tillsynen. Enligt Arbejdstilsynets statistik meddelades drygt 30 000 afgørelser (beslut) mot cirka 1 000 förelägganden och förbud i den svenska tillsynen med stöd av den svenska arbetsmiljölagen. De nämnda besluten kan i det danska systemet överklagas till en särskilt inrättad överklagningsnämnd4. Nämnden behandlar cirka 225 överklaganden . Det straffrättsliga sanktionssystemet i den danska arbetsmiljölagen skiljer sig också från det svenska. Ett flertal bestämmelser i lagen är direkt straffsanktionerade (böter eller fängelse i högst ). Det är vidare möjligt att i föreskrifter till lagen fastställa sådana sanktioner för överträdelser av föreskrifterna eller påbud och förbud, som meddelas med stöd av föreskrifterna. En jämförelse mellan det danska och svenska straffrättsliga sanktionssystemet framgår av figur 2.10. Figur 2.10 En jämförelse mellan de danska och svenska straffrättsliga sanktionssystemen Bøde eller fængsel i högst för överträdelser av arbejdsmiløloven, föreskrifter till lagen och påbud och förbud, om detta är föreskrivet (krav på uppsåt eller oaktsamhet) Penningböter 10 000 – 300 000 Dkr om klara överträdelser som inte kan medföra fängelse och som mottagaren har accepterat Böter eller fängelse i högst för överträdelser av förelägganden och förbud enligt 7 kap. AML Böter för överträdelser av vissa bestämmelser i lagen och av föreskrifter som har meddelats med stöd av vissa bestämmelser i lagen får föreskrivas för överträdelse av vissa föreskrifter som har meddelats med stöd av vissa bestämmelser i lagen 1 000 – 100 000 Skr; utfärdas av AV 2.2.2En sammanfattande beskrivning av den danska tillsynsmodellen Arbejdstilsynet utgår vid tillsynen från verksamheternas enskilda produktionsenheter. Alla beslut skickas dock till verksamheternas juridiska enhet. 4 är sammansatt av representanter för arbetsmarknadens parter samt representanter med juridisk, teknisk och arbetsmedicinsk sakkunskap. Arbejdstilsynets tillsyn bygger på att alla produktionsenheter skall ha genomgått en screening och därefter . Beroende på utfallet vid en screening kan en verksamhet få genomgå en mer fördjupad tillsyn. I tillsynen på arbetsplatserna använder sig Arbejdstilsynet av tillsynsbesök med olika benämningar: Anpassad tillsyn (Tilpasset tilsyn) Uppföljningstillsyn (Opfølgningstilsyn) Detaljtillsyn (Detaljtilsyn) Särskild tillsyn (Særlige tilsyn) Resultatet av tillsynsbesöken ligger till grund för att tilldela smileysymboler som publiceras på Arbejdstilsynets hemsida. Arbejdstilsynet screenar (gör en genomgång av) alla verksamheter för att klara ut vilka verksamheter som behöver ytterligare tillsyn. Ett screeningbesök sker oanmält och tar i genomsnitt . Besöket inleds med ett möte med inspektören (den tilsynsførande) och en eller flera representanter för verksamheten där dessa tillsammans planlägger screeningen och gör en genomgång av verksamheten såväl vad gäller hur de mer formella kraven om APV och säkerhetsorganisation samt de materiella kraven på arbetsmiljöförhållandena uppfylls. Genomgången sker bl.a. med stöd av någon av de 48 s.k. arbejdsmiljøvejvisere som tagits fram för olika branscher och olika slag av arbetsplatser. Genomgången har , som vi har redovisat i det föregående avsnittet, fokus på vissa prioriterade områden. Screeningen omfattar därför alltid en bedömning av den psykiska arbetsmiljön i företaget. För att kvalitetssäkra screeningen som metod tas slumpmässigt vissa verksamheter ut till en förnyad screening efter det första screeningbesöket. Screeningen genomförs av en annan inspektör än den som genomförde den första screeningen. Man jämför sedan resultaten från de olika screeningarna. med denna kontroll är att tilsynet vid screeningen inte skall missa verksamheter som borde ha tagits ut för Anpassad tillsyn. Om det inte föreligger några arbetsmiljöproblem som leder till påbud eller förbud tilldelas verksamheten en grön som publiceras på Arbejdstilsynets webbplats. Verksamheten får i allmänhet inte återbesök av Arbejdstilsynet förrän den skall underkastas en ny screening. Även verksamheter som endast får upp till två formella påbud och därmed en gul blir normalt besökta först vid nästa screening. Verksamheten kan dock få ett nytt tillsynsbesök i vissa situationer, t.ex. vid en arbetsolycka, vid klagomål eller om verksamheten tas ut för särskild tillsyn. En ny screening, en s.k. genscreening, kan vidare genomföras för att kontrollera att arbetsmiljöarbetet vidmakthålls. Dessa genscreeningebesök görs för att skapa ett incitament för att de verksamheter som inte befanns ha några brister vid screeningbesöket ska vidmakthålla sitt arbetsmiljöarbete. Verksamheterna ska så att säga inte kunna slå sig till ro. Som vi har angivit tidigare kan en ny screening också genomföras som ett led i kvalitetssäkringen av tillsynen . Som redogjorts för i föregående avsnitt tilldelas verksamheter som får motta överklagbara beslut i form av t.ex. påbud, strakspåbud, förbud eller rådgivningspåbud, en gul eller en röd , beroende på vilket beslut av dessa som har fattats (se bl.a. figur 2.8). Anpassad tillsyn är en tillsyn som genomförs hos verksamheter där det vid screeningen har framkommit att det finns sådana arbetsmiljöproblem som det inte är möjligt att kontrollera och bedöma vid screeningbesöket. Det kan handla om mer komplexa, omfattande eller allvarliga arbetsmiljöproblem, som kräver en mer omfattande tillsyn. Screening och anpassad tillsyn ska ses som ett samlat tillsynsförfarande. Screeningen omfattar en genomgång av arbetsmiljön i sin helhet medan den anpassade tillsynen utgår från de arbetsmiljöproblem som har uppdagats vid screeningen eller de områden som inte kunde bedömas vid screeningen. Huvudregeln är att den anpassade tillsynen genomförs , kanske , efter screeningen. Tidsåtgången för den anpassade tillsynen är beroende på antalet anställda, arbetsmiljöförhållandena och verksamhetens storlek. Tillvägagångssättet vid besöket överensstämmer i stora delar med tillvägagångssättet vid screeningbesöket. Den bygger dock av naturliga skäl på vad som framkommit vid screeningen. I fråga om verksamheter – t.ex. företag som sysslar med städning eller transporter – som har många skiftande arbetsplatser kan tillsynen ske genom en genomgång av en eller två typiska arbetsplatser. I fråga om brister i efterlevnaden av den danska arbetsmiljölagen ska verksamheten, på samma sätt som efter screeningbesök, få beslut om påbud, strakspåbud, förbud eller rådgivningspåbud (se om dessa olika beslut i föregående avsnitt). Verksamheten kan också få ett bødeforelæg (som närmast motsvarar en svensk sanktionsavgift eller ett svenskt strafföreläggande) eller bli polisanmält. Den anpassade tillsynen avslutas, liksom screeningbesöket, med en orientering, om resultatet av besöket. Verksamheten får bl.a. veta om man kan förvänta sig ett beslut eller andra reaktioner. Företaget får också veta vilken smileysymbol det kommer att få på Arbejdstilsynets webbplats. Ett besök för uppföljningstillsyn sker oftast oanmält och genomförs från ett besök för anpassad tillsyn eller ett tidigare besök för uppföljningstillsyn när det tidigare besöket har lett till ett eller flera materiella beslut eller tre eller flera formella beslut (t.ex. avseende APV:n). Det är upp till den enskilde inspektören att mot bakgrund av den tidigare tillsynen bedöma om uppföljningstillsynen ska ske oanmäld eller inte. Syftet med ett besök för uppföljningstillsyn är framför allt att kontrollera att företaget vidmakthåller de förbättringar som gjorts med anledning av de krav som ställdes vid tidigare besök och att kontrollera att åtgärder har vidtagits med anledning av de fattade besluten. En ny genomgång av arbetsmiljön görs också. Uppföljningstillsynen kan som andra besök leda till ett tillsynsbeslut och det genomförs på liknande sätt som andra besök. Detaljtillsyn är tillsyn gällande ett konkret och begränsat arbetsmiljöproblem. Bakgrunden till besöket kan vara att kontrollera om företaget har rättat sig efter ett tidigare meddelat beslut (kontrolltillsyn). Det kan också vara att det har inträffat en allvarlig olycka, eller att Arbejdstilsynet genomför särskilda insatser i vissa branscher eller vad gäller ett visst arbetsmiljöproblem. Särskild tillsyn genomförs utöver de tidigare angivna tillsynsinsatserna. Särskild tillsyn är en tillsyn som riktar sig mot sådana branscher där riskerna är särskilt stora för långtidssjukskrivningar eller förtidspension. –2010 avsätts medel till särskild tillsyn i sådana branscher. De gröna, gula och röda på Arbejdstilsynets hemsida är offentliga. Detta ger allmänheten möjlighet att följa hur det står till med en viss verksamhets arbetsmiljö. Verksamheter som genomgått screening före har åsatts symboler i enlighet med den ordning som gällde mellan och detta datum (se om smileyordningen respektive version i föregående avsnitt). De verksamheter som endast har en screeningssymbol på Arbejdstilsynets webbplats kan ansöka hos tilsynet om en ny screening i syfte att få en grön . Åsättandet av kan inte överklagas. En är bara en symbol för att ange att vissa beslut har utfärdats. Grön visar att verksamheten inte har några kvarstående beslut från Arbejdstilsynet. Tillsammans med den gröna smileyn anges datum som visar när verksamheten genomgått screening, eller när verksamheten har uppfyllt kraven i ett tillsynsbeslut. En grön kan avlägsnas från webbplatsen om verksamheten får ett beslut som leder till en gul eller röd . Verksamheten får återigen en grön , när den har uppfyllt de krav som ställts i det tidigare angivna beslutet. Emellertid kommer den gula eller röda smileyn att ligga kvar på Arbejdstilsynets webbplats. Den gula smileyn visar att verksamheten har fått ett föreläggande om att vidta åtgärder, ett föreläggande med frist eller ett beslut om psykisk arbetsmiljö. Tillsammans med den gula smileyn offentliggörs vad som utlöst den och datum då Arbejdstilsynet fattade det underliggande beslutet. Som redan har sagts visas den gula smileyn alltid . Det gäller vare sig företaget har efterkommit föreläggandet eller inte. Den visas sedan alltid på webbplatsen till dess problemet blivit löst. Den röda smileyn visar att verksamheten har fått ett förbud eller ett rådgivningspåbud. Precis som med den gula smileyn offentliggörs vad som utlöst den röda smileyn och datum då Arbejdstilsynet fattade det underliggande beslutet. Den röda smileyn visas också alltid på Arbejdstilsynets webbplats . Det gäller vare sig företaget har efterkommit kraven eller inte. Den visas sedan på webbplatsen till dess problemet blivit löst. Grön med krona visar att företaget har ett erkänt arbetsmiljöcertifikat, dvs. har blivit certifierad av ett för området ackrediterat certifieringsorgan.