sou · GXB361 · 2009-07-02 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en allmän översyn av de centrala bestämmelser som rör adoption. utsåg chefen för , statsrådet , hovrättsrådet till särskild utredare. Som sakkunniga i utredningen förordnades kanslirådet , ämnessakkunniga och rättssakkunniga . entlediga- des fr.o.m. och förordnades rättssakkunniga som sakkunnig. Som experter förordnades generaldirektören , professorn , juristen , chefsrådmannen och juristen . förordnades juristen och juristen som experter fr.o.m. . Hovrättsassessorn anställdes som sekreterare i utredningen fr.o.m. . Utredningen har antagit namnet adoptionsutredning. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Modernare adoptionsregler (SOU 2009:61). Till betänkandet bifogas ett särskilt yttrande av . Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Förkortningar och ordförklaringar......................................... Utredningens uppdrag och arbete ................................ Utvecklingen av reglerna om adoption .......................... Gällande regler om adoption........................................ Lagen om internationell adoptionsförmedling ...................... 4.4Lagen om internationella rättsförhållanden rörande 4.5Förordningen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap.................. 4.6Lagen med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid 5.2.1 Adoptioner som förmedlas av en auktoriserad Ett tydligare barnperspektiv i ärenden om adoption ........ Gällande allmänna förutsättningar för adoption.................... Principen om barnets bästa...................................................... 6.3En inledande bestämmelse om barnets bästa i 4 kap. Sambor och adoption ................................................ Något om utländsk rätt.......................................................... Sambor ges möjlighet att prövas som adoptivföräldrar ....... Vårdnaden om barnet ska vara gemensam............................ Åldersgränser för att adoptera.................................... Internationella konventioner och utländsk rätt................... Föräldrars samtycke till adoption ............................... Något om utländsk rätt ......................................................... Krav på samtycke av barnets föräldrar.................................. Information och rådgivning .................................................. Barnets rätt att komma till tals och påverka ................ Något om utländsk rätt ......................................................... Krav på barnets samtycke...................................................... Barnets rätt att få information och att redovisa sin inställning under förfarandet................................................. ska genomföras på uppdrag av Domstolen ska kunna få en samlad utredning från en Utredaren ska lämna ett förslag till beslut ........................... Särskilt om ärenden med internationell anknytning............ Överklagande av domstolens beslut m.m. ............................ Andra frågor som rör 4 kap. .................. Omadoption och adoption av eget barn ............................... Avtal om ersättning för barnets underhåll............................ Information om att barnet är adopterat................................ Rättsverkningarna av en adoption......................................... MIA:s underlag och beslut .................................................... Möjligheten att adoptera enskilt begränsas .......................... Ett mer enhetligt adoptionsförfarande ................................. Medgivande att ta emot ett barn för adoption .............. En övre åldersgräns för att få medgivande att ta emot ett barn med hemvist utomlands m.m........................................ Ett tydligare barnperspektiv när ansökan om medgivande avser ett bestämt barn ....................................... Internationell adoption av barn med hemvist i ....... Internationellt privaträttsliga frågor............................. En ny allmänt tillämplig lag ................................................... Svensk domstols behörighet.................................................. Beaktande av utländsk rätt i vissa särskilda fall.................... Erkännande av utländska avgöranden................................... 16.6.1 Barnets och sökandens hemvist som grund för 16.6.2 Erkännande efter godkännande av i vissa 16.6.3 Skäl för att vägra erkännande m.m. ........................... Rättsverkningarna av ett utländskt avgörande om Omvandling av en svag adoption.......................................... Behovet av företrädare för barn som kommer till för att adopteras ........................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Konsekvenser av förslagen......................................... Förslaget till lag om internationella rättsförhållanden Förslaget till lag om ändring i ...................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn.................................. 20.6 Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584)............................................................................... 20.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:192) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) om 20.10Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)............................................................................... 20.11Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716)............................................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2007:150........................................... Bilaga 2 Enkätundersökningen till socialnämnderna ................. lagen (1904:26 s. 1) om vissa internatio- nella rättsförhållanden rörande äktenskap lagen (1917:378) om adoption förordningen (1931:429) om vissa interna- skap, adoption och förmynderskap antagna konventionen om adoption av lagen (1971:796) om internationella konventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner lagen (1997:192) om internationell adop- 2008 antagna konventionen om adoption rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upp- hävande av förordning (EG) nr 1347/2000 Förkortningar och ordförklaringar SOU 2009:61 Explanatory Report on the 1993 Hague rapporten till 1993 års Intercountry Adoption Convention, upprättad av professor . Parra- Aranguren och publicerad i Hague Conference on private international law, (1993), Vol. II, Adoption – co-operation, Conference, SDU Publishers/The Hague, /1994, s. 538–651 (se även rapporten till 2008 års Convention on the Adoption of Children, upprättad av 2008 (se den europeiska domstolen för de mänsk- liga rättigheterna (European Court of den europeiska konventionen den de mänskliga rättigheterna och de konventionen om barnets rättigheter, lagen (1997:191) med anledning av om skydd av barn och samarbete vid SOU 2009:61 Förkortningar och ordförklaringar Nytt juridiskt arkiv, avd. I Nytt juridiskt arkiv, avd. II lagen (1996:242) om domstolsärenden Utredningen har i uppdrag att göra en allmän översyn av reglerna om adoption i 4 kap. . Utredningen ska ta ställning till om det i syfte att stärka barnperspektivet finns anledning att ändra reglerna om domstolens prövning i ärenden om adoption. Domstolarnas beslutsunderlag i adoptionsärenden ska undersökas, innefattande bl.a. en undersökning av vilka åtgärder socialnämnden vidtar vid en begäran om yttrande och i vilken utsträckning barn får komma till tals. Utredningen ska mot bakgrund av det som framkommer ta ställning till om reglerna behöver ändras eller kompletteras för att förbättra domstolens beslutsunderlag och säkerställa att adoptionen är till barnets bästa. Vidare ska utredningen uppmärksamma frågor om sambors möjlighet att adoptera, samtycken till adoption och åldersgränserna för att få adoptera. I uppdraget ingår vidare att utreda vissa frågor som särskilt gäller internationell adoption. Behovet av åtgärder för att säker- ställa barnets bästa i situationer där en adoption inte sker genom en förmedling av en auktoriserad sammanslutning (enskild adoption) ska undersökas. Vidare ska behovet av företrädare för barn som kommer till i syfte att adopteras övervägas. Slutligen ska en allmän översyn göras av lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption (lag). De centrala bestämmelserna om adoption finns i 4 kap. föräldra- balken. Bestämmelserna är tillämpliga i alla ärenden om adoption som prövas av svensk domstol, dvs. även vid internationell adoption. Utredningen föreslår att 4 kap. upphävs och ersätts av ett nytt kapitel. Det nya kapitlet har en annan systematik och ett modernare språk. Enligt utredningens bedömning ges det i lagstiftningen inte tillräcklig ledning för bedömningen i ärenden om adoption. I syfte att tydliggöra barnperspektivet föreslår utredningen att det i 4 kap. införs en grundläggande bestämmelse om att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om adoption som rör barn . Detta är i linje med bl.a. och den i dagtecknade konventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner (). I lagtexten anges vissa omständigheter som ska beaktas särskilt vid bedömningen av vad som är bäst för barnet. En sådan omständighet är viljan och förmågan hos barnets biologiska föräldrar att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran. Vidare ska beaktas den personliga relationen i övrigt mellan barnet och de biologiska föräldrarna och sökandens förutsättningar att ge barnet ett varaktigt och stabilt föräldra-barnförhållande. Den redan gällande bestämmelsen om att hänsyn ska tas till barnets vilja samordnas med bestämmelsen om barnets bästa. Utredningen föreslår vidare att det införs en särskild bestämmelse om adoption av den som har fyllt (vuxenadoption). Adoption ska i dessa fall få ske om det finns särskild anledning med hänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och den som sökanden vill adoptera. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om sökanden har uppfostrat den som han eller hon vill adoptera eller om det på annat sätt har uppkommit ett varaktigt och stabilt föräldra-barnförhållande mellan dem. Lägsta ålder för att adoptera Utredningen anser att den som vill adoptera, liksom , normalt bör ha fyllt . Generellt sett ställs andra krav på adoptiv- föräldrar än på biologiska föräldrar och föräldraskapet kräver en särskilt stor mognad. Liksom bör sökanden dock få vara vid en styvbarnsadoption. Undantag från 25-års- gränsen bör också i andra fall kunna göras om det med hänsyn till barnets bästa finns särskild anledning, t.ex. om det finns en annan nära personlig anknytning mellan barnet och sökanden. Utredningen föreslår att sambor ska kunna prövas som adoptiv- föräldrar på samma sätt som gifta par och registrerade partner. Det innebär att två sambor gemensamt kan adoptera ett barn och att en sambo kan adoptera den andra sambons barn. Genom adoptionen ska vårdnaden om barnet automatiskt bli gemensam för båda samborna. Utredningen föreslår vidare att möjligheten för en make att adoptera ensam om den andra maken lider av en allvarlig psykisk störning tas bort. Även om barnet inte får något föräldra- barnförhållande till adoptantens make riskerar barnet att hamna i en miljö som kan vara mycket påfrestande. Liksom bör huvudregeln vara att den som har fyllt inte får adopteras utan eget samtycke. En vetorätt för barnet är viktig med hänsyn till de mycket ingripande rättsverkningar som en adoption innebär. Det undantag från kravet på samtycke som gäller i vissa fall när barnet är tas bort. Ett barn bör som huvudregel inte få adopteras utan föräldrarnas samtycke. Det undantag från samtyckeskravet som gäller för en förälder som inte är barnets vårdnadshavare bör enligt utredningens mening behållas. Det är visserligen viktigt att en förälders motstånd mot en adoption beaktas i adoptionsärendet. Även en förälder som inte har del i vårdnaden om barnet kan betyda mycket för barnet. Han eller hon kan vara väl insatt i barnets förhållanden och ha en god kontakt med barnet. Utredningen anser dock att det i lagen inte bör ställas upp särskilda krav för adoption mot en icke vårdnadshavande förälders vilja. Detta skulle ytterligare försvåra adoptioner, t.ex. när barnet har varit placerat i ett familjehem och en överflyttning av vårdnaden har skett. Även styvbarnsadoptioner skulle avsevärt försvåras jämfört med . Utredningen gör vidare bedömningen att den vetorätt som en vårdnadshavande förälder normalt har i ett ärende om adoption bör behållas. Här beaktar utredningen framför allt att det saknas stöd för att just vetorätten är anledningen till det låga antalet nationella adoptioner. Med hänsyn till de mycket ingående rättsverkningar som en adoption innebär finns det särskild anledning att vara försiktig med inslag av tvång. I syfte att underlätta nationella adoptioner när detta är till barnets bästa är det lämpligt att det utvecklas arbetssätt för att främja samförstånds- lösningar i frågor om adoption och att det ges stöd till dem som arbetar med dessa frågor inom kommunerna. Detta bör vara uppgift. Utredningen har genomfört en enkätundersökning riktad till socialnämnder och har även haft andra kontakter med bl.a. företrädare för socialtjänst, domstolar och adoptionsorganisa- tioner. Mot bakgrund av det som har framkommit föreslår utredningen att ett antal åtgärder vidtas för att domstolen ska få ett bättre beslutsunderlag i ärenden om adoption. Utredningen har följande förslag. Det ska inte längre ska vara socialnämnden som yttrar sig till domstolen. På samma sätt som i vårdnadsutredningar ska nämnden i stället utse någon att genomföra utredningen. Begäran ska normalt rikta sig till endast en kommun som får ansvaret för hela utredningen. Domstolen ska kunna ge riktlinjer för utredningen och bestämma inom vilken den ska vara slutförd. Barnet ska inom ramen för utredningen om det är möjligt ges relevant information och erbjudas den rådgivning som kan behövas. Om det behövs, ska utredaren försöka klarlägga inställning- en hos barnets föräldrar och särskilt förordnade vårdnads- Utredaren ska om det är möjligt informera om förutsättningarna för och rättsverkningarna av adoptionen och erbjuda den rådgivning som kan behövas. Utredaren ska redovisa det som har framkommit för domstolen och lämna förslag till beslut. Sekretess ska inte hindra utredaren från att inhämta uppgifter från en annan kommun. Det införs en bestämmelse om reservforum för social- nämnden. Domstolen får en tydligare skyldighet att skriftväxla med bl.a. föräldrarna till den som sökanden vill adoptera. Utredningen gör också bedömningen att de som genomför utredningar i ärenden om adoption behöver tydligare stöd och vägledning än . Vägledning behövs dels när det gäller frågor om hur utredningen ska bedrivas, bl.a. om när och hur samtal ska ske med barnet och barnets föräldrar, dels till hjälp för den bedömning som utredaren ska göra av vad som är bäst för barnet. Detta bör vara uppgift. Upplysning om barnets ursprung Utredningen föreslår att det införs en bestämmelse om att den som har adopterat ett barn så snart det lämpligen kan ske ska upplysa barnet om att han eller hon är adopterad. Om någon har adopterat sin makes eller sambos barn är denna skyldighet gemensam för adoptanten och maken eller sambon. Bestämmelsen är inte sanktionerad men är en viktig markering av att barnet har rätt till kunskap om sitt ursprung. Huvudregeln är att den som vill adoptera ett barn med hemvist utomlands ska anlita en auktoriserad sammanslutning för förmedlingen av adoptionen. kan dock ge tillstånd till att adoptionen får ske utan sådan förmedling (s.k. enskild adoption). Det har under utredningens arbete framkommit att enskild adoption ofta är förenad med problem när det gäller dokumenta- tion och utredning. Gällande rätt tillåter också adoptanterna att vända sig direkt till svensk domstol med en ansökan om adoption utan att socialnämnden har gett sitt medgivande till att sökanden får ta emot barnet i adoptionssyfte och utan att har gett sitt tillstånd till att adoptionen får ske utan förmedling av en adoptionsorganisation. Utgångspunkterna för utredningens förslag är att det ur ett barnperspektiv är bättre att en adoption förmedlas av en adoptions- organisation. Det är önskvärt att få en ökad korrespondens mellan det socialrättsliga och det civilrättsliga regelverket, så att det inte finns flera vägar att gå för att adoptera. Utredningen föreslår därför att regelverket kring enskild adoption stramas upp och görs mer enhetligt. Möjligheterna att få ett tillstånd till enskild adoption begränsas till att gälla släktingbarn eller situationer där det annars med hänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet finns särskild anledning att adoptera utan förmedling av en auktoriserad adoptionsorganisation. Prövningen ska inte som göras av utan av socialnämnden. Ett tillstånd till enskild adoption ska få ges endast om ett medgivande har lämnats för sökanden att ta emot barnet för adoption och det därvid har prövats att den tänkta adoptionen är till barnets bästa. Om ansökan avser ett barn som har förts eller avses bli fört till för adoption, ska svensk domstol få ta upp en ansökan om adoption till prövning endast om adoptionen har förmedlats av en auktoriserad adoptionsorganisation eller tillstånd har givits till enskild adoption. Medgivande att ta emot ett barn för adoption Bestämmelser om medgivande att i adoptionssyfte ta emot ett barn med hemvist utomlands finns i 6 kap. 12–15 §§ socialtjänstlagen (2001:453). Utredningen föreslår att det införs en uttrycklig bestämmelse som reglerar sökandens ålder vid en ansökan om medgivande. Huvudregeln blir att ett medgivande inte får lämnas om den eller de sökande har fyllt . Detta gäller dock inte om barnet har en personlig anknytning till sökanden eller det annars finns särskilda skäl. Den tid som medgivandet gäller förlängs från två till . Det ska vara tillräckligt att sökandena har fått barnet i sin vård. Barnet ska däremot inte behöva ha tagits emot i sökandenas hem. I vissa fall kan det redan vid ansökan om medgivande stå klart vilket barn sökanden vill adoptera. Utredningen föreslår att socialnämnden i ett sådant fall ska pröva om den tänkta adoptionen är till barnets bästa. Om det t.ex. framkommer att barnet har en fungerande familj i sitt hemland och därför saknar behov av en adoption, ska medgivande inte lämnas. På detta sätt får medgivandeprövningen ett tydligare barnperspektiv och en adoption som inte är till barnets bästa kan avstyras på ett tidigare stadium än vad som är fallet . När ett medgivande har lämnats avseende ett bestämt barn, ska det inte behöva göras någon ytterligare prövning av om adoptionsförfarandet får fortsätta (6 kap. 14 § socialtjänstlagen) förutsatt att adoptionen inte omfattas av . Prövningen fyller ingen praktisk funktion i dessa fall eftersom socialnämnden redan vid medgivandeprövningen har bedömt att den tänkta adoptionen är till barnets bästa. För det fall ett barn med hemvist i ska adopteras av någon med hemvist i ett land som är anslutet till – konvention föreslår utredningen att det inte som ska vara utan socialnämnden som utför de uppgifter som anges i artikel 16.1 . ska alltså sammanställa en rapport med bl.a. upplysningar om barnets bakgrund och tillgänglighet för adoption, säkerställa att nödvändiga samtycken har lämnats och fastställa om den tänkta placeringen är till barnets bästa. lag innehåller internationellt privaträttsliga bestämmelser i frågor om adoption. Utredningen föreslår att lag ersätts av en ny lag. Den föreslagna lagen utgår i större utsträckning än lag från den s.k. hemvistprincipen. Svensk domstol ska vara behörig om den eller de sökande har hemvist i eller om den som sökanden vill adoptera har hemvist här. Vidare ska behörighet finnas om en sökande eller den som sökanden vill adoptera är svensk medborgare, förutsatt att hemviststatens myndigheter saknar behörighet att pröva ansökan. En ansökan ska också i andra fall kunna prövas om det finns särskild anledning att saken prövas i . Så kan vara fallet om det finns anknytning till flera länder, men ingen anknytning är starkare än den till . Även enligt den föreslagna lagen är huvudregeln att en ansökan om adoption ska prövas enligt svensk lag. Utredningen föreslår dock ett undantag från detta. Om ansökan avser ett barn som har hemvist utomlands eller som har förts till i syfte att adopteras, ska frågor om föräldrarnas samtycke till adoptionen prövas enligt lagen i barnets ursprungsstat. Om det enligt den utländska lagen inte krävs något samtycke av barnets föräldrar, t.ex. därför att föräldrarna har fråntagits föräldraansvaret, behövs det alltså inte heller något samtycke i det svenska adoptionsärendet. Den föreslagna lagvalsregeln ska inte tillämpas om det saknas regler om adoption i barnets ursprungsstat. Det ligger i barnets intresse att en adoption som har beslutats i en stat som barnet och/eller adoptanterna hade en naturlig nära anknytning till erkänns i . Genom att erkänna en sådan adoption kan dubbla processer undvikas och barnets rättsliga ställning stärkas. Med denna utgångspunkt föreslår utredningen att ett lagakraftvunnet avgörande om adoption ska erkännas i om det har meddelats eller annars erkänns i den stat där adoptanten hade hemvist när avgörandet meddelades. Ett avgörande ska vidare erkännas om det har meddelats eller annars erkänns i den stat där den som har adopterats hade hemvist när adoptionsförfarandet inleddes. I detta fall krävs – om den som har adopterats var och adoptanten hade hemvist i – att adoptionen har förmedlats av en auktoriserad adoptionsorganisation eller att adoptanten har fått tillstånd att adoptera utan förmedling av en sådan organisation. Ett godkännande av ska krävas om den som har adopterats var svensk medborgare eller hade hemvist i när det utländska avgörandet meddelades. ska också kunna godkänna andra avgöranden om adoption om det med hänsyn till en parts hemvist, medborgarskap eller annan anknytning fanns skälig anledning att ansökan prövades i den andra staten. MIA:s beslut ska inte som få överklagas till regeringen utan till allmän förvaltningsdomstol. Utredningen bedömer att det – utöver den gällande bestäm- melsen om s.k. ordre public – inte behövs några andra bestämmel- ser om vägrat erkännande, konkurrerande förfaranden eller fast- ställelse av utländska avgöranden. Ett utländskt avgörande som erkänns i ska som regel ha samma rättsverkningar som en svensk adoption. enligt lagen i den stat där den beslutades inte innebär att det rättsliga förhållandet mellan den som har adopterats och hans eller hennes ursprungliga släkt har upphört (svag adoption), ska adoptionen dock inte heller i få sådan verkan. Det ska vara möjligt att omvandla en svag adoption till en stark adoption. Omvandling beslutas av allmän domstol på ansökan av adoptanten eller adoptanterna. Behovet av företrädare för barn som kommer till för att adopteras