sou · GXB327 · 2009-03-16 00:00:00 — I avsnitt 10.2. respektive 10.6. finns förslag om elevhem och reseersättningar. De elever som inte kan bo i det egna hemmet under utbildningen ska ha rätt till boende i elevhem. vårdnadshavare får en avgift motsvarande kostnaden för kost tas ut. Avgiftens storlek bestäms av Dansarskolan och ska motsvara den kostnad för elevens mat som vårdnadshavaren annars skulle ha haft. För elever som har lång resväg till utbildningen ska kostnadsfria resor erbjudas. Det gäller dels hemresor för elever som bor i elevhemmet, dels resor för de elever som åker mellan sin bostad och utbildningen. Dansarskolan ska meddela närmare föreskrifter om förutsättningarna för detta. Den förberedande dansarutbildningen är mycket krävande och förutsätter en större omfattning och kontinuitet än studier i . För att utbildningens mål ska kunna nås är det därför nödvändigt att ge utrymme för en mer omfattande utbildning. I kapitel 8.1.5 har utredningen föreslagit att den begränsning av skolplikten som finns i 3 kap. 11 § skollagen ska ökas för elever som går förberedande dansarutbildning. I anslutning till det finns i 4 § förordningen om yrkesdansarutbildning ett förslag om att undervisningen ska kunna förläggas måndag–lördag. Paragrafen innehåller en möjlighet för en elev som enligt 3 kap. 10 § skollagen inte längre har skolplikt att få fullgöra förberedande dansarutbildning. Bestämmelsen avviker från 4 kap. 10 § skollagen genom att möjligheten att få fullfölja den förberedande dansarutbildningen bara finns om eleven bedöms ha förutsättningar för att kunna nå målen för utbildningen. Bestämmelsen är avsedd att t.ex. kunna tillämpas för elever som på grund av skada eller andra tillfälligheter inte har kunnat delta i dansundervisningen men där det hindret senare har fallit bort. Bestämmelsen anger att yrkesdansarutbildningen till sin nivå ska motsvara en gymnasieutbildning på ett nationellt program. framgår det att yrkesdansarutbildningen inte ingår i gymnasieskolan. Elever som har genomgått den utbildningen kommer därför inte att kunna få en gymnasieexamen, se avsnitt 8.2. Däremot ska utbildningen motsvara en gymnasieutbildning och ha ett sådant innehåll att den ger grundläggande högskolebehörighet. Precis som en gymnasieutbildning är yrkesdansarutbildningen avsedd för ungdomar som har avslutat grundskoleutbildning. Naturligtvis kan även ungdomar som inte har genomgått den förberedande dansarutbildningen antas. Yrkesdansarutbildningen är treårig och pågår till och med det första kalenderhalvåret det år eleverna fyller . Yrkesdansarutbildningen ska kunna leda till yrkesverksamhet som dansare eller fortsatta studier. Den ska därför vara utformad så att den ger grundläggande behörighet till högskolestudier i enlighet med vad som föreskrivs i 7 kap. 5 § första stycket 3 högskoleförordningen (1993:100). Närmare bestämmelser om utbildningens omfattning och innehåll finns i den föreslagna förordningen om yrkesdansarutbildning. För att kunna antas till yrkesdansarutbildningen måste en elev till att börja med uppfylla de krav på behörighet som ställs för antagning till gymnasieskolans nationella program, se 5 kap. 5 § första stycket skollagen. I korthet innebär det att eleven måste ha slutfört i med minst betyget godkänt i ämnena svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik. Eleven får inte heller tidigare ha genomgått något nationellt program eller motsvarande utbildning. Förutom detta behörighetskrav ställs samma krav som gäller för antagning till den förberedande dansarutbildningen. Det innebär att eleven ska ha de färdigheter i dans samt de fysiska och psykiska förutsättningar som krävs för att kunna genomföra yrkesdansarutbildningen. Det är Dansarskolan som ska svara för intagningen. Det innebär att de närmare kriterierna för hur de nödvändiga bedömningarna av eleverna ska göras får utformas av myndigheten i anslutning till den utbildningsplan som ska gälla. I sista stycket ges regeringen möjlighet att meddela närmare föreskrifter om hur urvalet av elever ska ske. I likhet med vad som föreskrivs i 8 § har elever som går yrkesdansarutbildningen rätt att få fullfölja utbildningen även efter . Det rätten gäller under förutsättning att eleven bedöms ha förutsättningar att kunna uppnå målen för utbildningen. Det är Dansarskolan som avgör om förutsättningarna är uppfyllda. I första hand är möjligheten att fullfölja utbildning avsedd för elever som har varit sjuka, skadade eller på annat sätt förhindrade att delta i undervisningen men som bedöms kunna delta och nå utbildningens mål. Precis som gymnasieutbildningar ska yrkesdansarutbildningen var avgiftsfri för eleven. Bestämmelsen i 5 kap. 21 § skollagen ska därför tillämpas även för denna utbildning. I paragrafen ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela närmare föreskrifter om utbildningen. : Training The Whole Dancer. National Training Curriculum. Arbetsförmedlingen: Arbetsmarknadsprognos för Kulturarbetsmarknaden och 2009 Australian Ballet Education, 2008 : Application Form 2008, , 2007 : , 2007 : , 2007 Australian Ballet: 2007 Annual Report Balettakademien i : Enkät till diplomstudenter som gått ut dansarutbildningen –2007, Balettakademien i : Svett och drömmar. med dans, 2007 : Annual Report 2005/2006, 2007/2008 : , 2008 Canadian Heritage: 's 061214: Den klassiska balettens framtid, Iskra 070414: Balettdebatten hårdnar; Balletskole: At være balletbarn, informationsskrift, 2005 – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27), betänkande av . Förordning (1999:250) om förberedande dansutbildning i Förordningen (1996:1206) om fristående skolor vid /Kungl. Gymnasieförordningen (1992:394) protokoll 2005:8, § 171 Dnr 0138/04, beslut om inrättande även av inriktning klassisk balett på yrkesdansprogrammet vid Angeredsgymnasiet , : Tjänsteutlåtande om enheternas ramar 2008, 080104, dnr 100/07 : Programstruktur för Specialutformat program Yrkesdansprogram med inriktningar klassisk balett och modern dans Karriär för kvalitet, SOU 2007:98, betänkande av Befattnings- : Konstnärerna och kulturpolitiken 2008 : Får jag lov. Förslag till handlingsprogram för den profes- sionella dansen, 2005 : Handlingsprogram för den professionella dansen, 2006 : Kulturen i siffror, 2006 Läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf94) Läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94) Le Grand, , , och , (2001): Har jobben blivit bättre? En analys av arbetsinnehållet , i , , m.fl. (red), Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde, SOU 2001:53 M-L : Lärande och organisation vid i , arbetsrapport /: Where Excellence is De Rigueur; Training for the Opera , 2002 Regeringens proposition 1970:25, SU1970:108, rskr 1970:274 Regeringens proposition 1973:1 bil.10 Regeringens proposition 1977/78:100, bil 12, UbU 1977/78:16, rskr 1977/78:18 Regeringens proposition 1978/79:143 Regeringens proposition 1979/80:100 bil 12, UbU 1979/80:26, rskr 1979/80:301 Regeringens proposition 1990/91:85 Regeringens proposition 1996/97:3 Regeringens proposition Prop.1998/99:1, Uo16, 1998/99:UbU1 Regeringsbeslut om ansökan om riksrekrytering U2006/3569/G Regeringsbeslut om ansökan om riksrekrytering U2006/3572/G Regleringsbrev avseende 2009 avseende (U2008/ 8481//S) gymnasium/Kungliga : Specialutformat program för utbildning av yrkesdansare. Presentation av dansarutbildningen (odaterad) SKOLFS 2007:49 Skollagen 1985:1100 : Utlandssvenska barn och ungdomar vid riksinternat, kommunala och fristående skolor i – slutrapport, dnr 97:811 , dnr 53-2004:1600 , dnr 53-2007:2320 , , dnr 53-2004:2793 , dnr 53-2006:962 , , dnr 53-2003:2889 : – Försöksverksamhet med förbered- ande dansundervisning i , rapport : Yttrande över betänkandet en reformerad gymnasieskola SOU 2008:27, U2008/2521/G utbildningsinspektion, PM 050531 Statsrådsprotokoll utbildningsnämnd, tjänsteutlåtande , dnr 06-421/302:1, dnr 403-146/2006, dnr 2006-183-420 utbildningsnämnd: Kvalitetsredovisning 2006/2007 för utbildningsnämnds gymnasieskolor och gymnasiesärskolor, tjänsteutlåtande dnr 07-421/2349 Svensk Scenkonst/: Riksavtal mellan Svensk Scenkonst och avseende anställda vid offentligt finansierade teaterinstitutioner 070412: Operan ratar balettelever, av yrkesdansare, 1976:8 och 9, betänkande av Dan- i , rapport 030930 i , rapport 060112 Vaganova, Agrippina: Basic Principles of Classical Ballet, . , 1953/1969 Västra innerstadens stadsdelsfullmäktige, kommun, protokollsbilaga 050323, stadsdelsförvaltningens utredning dnr 05-00054 : Insamling av statistiska data och fakta från , och kommuner. – för yrkeskunnande i förändring (SOU 2008:29), betänkande av E-post från Kungliga 081023, U2008:02/ 2009/6 E-post från 081106, U2008:02/2009/5 E-post från , 081102, U2008:02/ E-post från , , 080526, dnr U2008:02/ 2009/4 Skrivelse från C Caprioli, , U2008/3710/G Skrivelse från C Caprioli, , U2008:02/2009/7 Skrivelse från lärare på Kungliga , , U2008:02/2008/15 Skrivelse från Kungl. Operan samt till m.fl. U2007/1704/G Skrivelse från lärare , U2008:02/ 2009/1 Skrivelse från M Milocco, för , U2008:02/2009/2 Skrivelse från till skolminister /2825/S; U2005/3494/S Skrivelse från 081005, dnr U2008:02/2009/13 Skrivelse från till 990820, dnr U2007/1704/G Skrivelse från , dnr U2008:02/2008/12 Skrivelse till regeringen från Kungl. Operan och 071211, dnr U2007/1704/G : Arbetsförmedlingen: : , balletsociety/index.html Ballettschule Ballett : http:// : , Schools and Families: http:// Dance Europe: Dansalliansen: : Balletskole: Ecole–Atelier Rudra Béjart: : Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: : : LÉcole de de lOpéra de : Nasjonalballettens skole: internetbaserade databas över kursplaner 080708; 090113, Teaterverksammas arbetslöshetskassa: http:// Wiener Staatsoper Ballettschule: Deltagare i utredningens probleminventerande möten , Kungliga , , gymnasium , , , Kungliga , , Bo Olovzon, kommun, Christinaskolan , f.d. balettchef , kommun Iskra Ring, , , , , , , , Högalidsskolan Särskilda intervjuer och samtal med företrädare för organisationer stadsdelsförvaltning, Balettakademien, Kungliga , Kungliga baletten Särskilda intervjuer och samtal med enskilda personer , f.d. konstnärlig ledare Yrkesdansarutbildning i klassisk dans En särskild utredare ska utreda förutsättningarna för att en svensk yrkesdansarutbildning med inriktning på klassisk dans, som håller hög internationell klass och leder till anställningsbarhet, ska kunna bedrivas. Utredaren ska pröva i vilken utsträckning såväl den förberedande dansutbildningen som yrkesdansarutbildningen behöver avvika från gängse bestämmelser om utbildning inom skolväsendet för barn och unga för att kunna genomföras. Utredaren ska vidare bedöma förutsättningarna för fortsatt rekrytering till den förberedande dansutbildningen i , föreslå dimensionering av denna och yrkesdansarutbildningen samt föreslå en ändamålsenlig struktur och organisation för utbildningarna. Dessutom ska utredaren föreslå huvudman för yrkesdansarutbildningen och lämna de författningsförslag som föranleds av utredarens ställningstaganden. Utredaren ska föreslå en modell för finansiering av utbildningarna och beräkna finansieringsnivå för att upprätthålla den kvalitet som behövs samt beräkna ekonomiska konsekvenser av förslagen. Uppdraget ska redovisas . Ett av kulturpolitikens mål är att stärka dansen som konstart. Statligt stöd till centrala och regionala institutioner för scenkonst möjliggör konstnärlig utveckling och förnyelse inom danskonsten. Operan aktiebolag som nationalscen har dessutom ett sär- skilt uppdrag när det gäller att vårda och främja kulturarvet inom danskonsten. Den ska också kunna hävda sig väl i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. Tillgången till väl utbildade yrkesdansare är därmed central. Arbetsmarknaden för en yrkesdansare är internationell, vilket inneburit att svenska dansare möter en allt mer hårdnande konkurrens från dansare som är utbildade i andra länder. Yrkesdansarna har därför fått svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. har de en kort yrkeskarriär. En dansare vid t.ex. Kungl. Operan har rätt att gå i pension . Både i och i övriga är yrkesdansare i klassisk dans färdigutbildade vid 17–. Yrkesdansare utbildas i allmänhet antingen med inriktning på klassisk dans eller med inriktning på modern och nutida dans. Många yrkesdansare påbörjar sin utbildning i tidig ålder. I synnerhet gäller det för den klassiska dansen, där en dansare måste påbörja sin dansutbildning redan under grundskoleåldern för att kunna bli framgångsrik. Detta ställer särskilda krav på utbildningen. Genom den särskilda finansiering och de särskilda bestämmelser som gäller för dansutbildningen, och som beskrivs i det följande, har staten tagit ansvar för att möjliggöra utbildning till yrkesdansare inom klassisk dans. Med yrkesdansare, dans och dansutbildning avses i det följande yrkesdansare, dans respektive dansutbildning med inriktning på klassisk dans i och gymnasieskolan, om inget annat anges. Riksrekryterande förberedande dansutbildning inom anordnas i , och från årskurs 4 och i från årskurs 7. Utbildningen regleras i förordningen (1999:250) om förberedande dansutbildning i . Till utbildningen ska de elever tas emot som har förutsättningar att utvecklas inom dansen. får meddela föreskrifter om avvikelser från timplan för den förberedande dansutbildningen. fastställer kursplaner för utbildningen och meddelar föreskrifter om mål för undervisningen i dans. Betyg behöver inte sättas i ämnena bild, slöjd och teknik. Statsbidrag lämnas till den förberedande dansutbildningen i form av ett grundbidrag och ett bidrag per elev om inte regeringen för ett särskilt fall beslutar något annat. För utgör bidraget per anordnande kommun i grundbidrag och per elev. Elever i förberedande dansutbildning i kan få statligt studiestöd i form av studiehjälp, något som normalt lämnas först . De delar av studiehjälpen som kan lämnas är extra tillägg och inackorderingstillägg. I förordningen regleras också för hur många årselevplatser statsbidrag högst kan lämnas: 115, 50, 50 och 115. kommun har beslutat att successivt avveckla balettskolan och beräknar att den kan vara avvecklad . Utbildning för yrkesdansare på gymnasial nivå anordnas som ett riksrekryterande specialutformat program vid gymnasium/Kungliga svenska balettskolan i . Utbildningen är landets enda yrkesutbildning för klassiska dansare på professionell nivå. finns också en modern-nutida inriktning på gymnasiet. Statsbidrag lämnas som särskilt verksamhetsstöd och uppgår till . Det motsvarar av kostnaden för utbildningen. Elever inom gymnasieskolan kan få statligt studiestöd i form av studiehjälp. Elever som behöver inackordering kan få ekonomiskt stöd för detta av hemkommunen. De beslut om riksrekryterande utbildningar som har fattats är tidsbegränsade till . Anledningen till detta är den kommande gymnasiereformen. Vid finns en treårig utbildning till dansare. Denna är inriktad på modern och nutida dans, men innehåller moment av klassisk dans. Denna utbildning har dock en annan inriktning än den utbildning som ges vid Kungliga svenska balettskolan och ger inte yrkesutbildning i klassisk dans. Behovet av en utredning En yrkesdansarutbildning bör leda till att avgångseleverna får arbete, dvs. står sig i den internationella konkurrensen och kan förberedas för de krav som ställs på den arbetsmarknad de kommer att möta i och utomlands. Den internationella konkurrensen är som tidigare nämnts hård, men även utbildningens kvalitet och elevernas förutsättningar har betydelse för etableringen. har t.ex. allt färre yrkesdansare utbildade vid Kungliga svenska balettskolan anställts vid balettkompanierna vid Kungl. anställdes inte någon av avgångseleverna, eftersom de enligt balettkompanierna inte ansågs motsvara kraven. Särskilda förutsättningar för utbildningen För att eleverna ska kunna utvecklas till den nivå som är nödvändig för att de ska vara anställningsbara efter genomförd utbildning till yrkesdansare måste utbildningen påbörjas redan i och hålla hög nivå genom hela utbildningstiden. fastställer som nämnts kursplaner och timplaner för den förberedande dansutbildningen. En utgångspunkt i det arbetet är elevens rätt att, i en obligatorisk skolform, få förutsättningar att nå målen i samtliga ämnen, med undantag för bild, slöjd och teknik, som en grund för det fortsatta lärandet. De nationella kursplaner som finns i dansämnen för gymnasieskolan avser det estetiska programmet. De elever som tas in på den riksrekryterande yrkesdansarutbildningen behöver redan i ha uppnått gymnasieskolans nivå i dansämnena. Detta är nödvändigt dels för att de ska hinna uppnå sådan standard att de är anställningsbara som yrkesdansare vid balettkompanierna direkt efter gymnasieskolan, dels för att de ska kunna uppnå samma standard som dansare utbildade i andra jämförbara länder har vid samma ålder. Särskilda kursplaner behöver därför finnas i både och gymnasieskolan för att nivån på utbildningen ska kunna säkerställas. används lokalt beslutade kursplaner för flera av danskurserna vid Kungliga svenska balettskolan. En utbildning med kontinuitet från förberedande dansutbildningar till yrkesdansarutbildningen behöver konstrueras med egna nationella kursplaner som grund för utbildningen. Antalet presumtiva yrkesdansare är avhängigt av att ett tillräckligt stort antal elever har utbildats i . Den förberedande dansutbildningens kvalitet och attraktionskraft blir därmed en viktig faktor för den fortsatta utbildningens kvalitet. Ett vikande elevunderlag i äventyrar utbildningens existens. måste detta vägas mot grundskoleelevernas ålder och de övergripande mål som finns för i övrigt. Särskilt gäller det övergripande uppgift att alla elever ska ges möjlighet att uppnå kunskapsmålen i alla ämnen. För en riksrekryterande utbildning måste dessutom boendet fungera för tillresande elever. Detta gäller såväl för gymnasieutbildningen som för de grundskolor i , , och som anordnar förberedande dansutbildning. Hur undervisningen organiseras påverkar kvaliteten i utbildningen. Ändamålsenliga lokaler, lärarkompetens osv. är också viktiga förutsättningar. Till den förberedande dansutbildningen i ska, enligt nu gällande författningar, de elever tas emot som har förutsättningar att utvecklas inom dansen. Antagningen görs av en särskild antagningsnämnd. Motsvarande krav finns inte för den gymnasiala yrkesdansarutbildningen. Endast när fler sökande än utbildningsplatser finns får ett urval göras. Riksrekryterande utbildningar ska stå öppna för elever från hela landet. När antalet platser är färre än antalet sökande gäller samma urvalsregler som för andra gymnasieprogram, dvs. urval görs i huvudsak med betygen som grund. För utbildning inom det estetiska området som kräver att den sökande har speciella färdigheter, kan vid urvalet hänsyn tas till ett färdighetsprov eller intyg om färdigheterna. Nuvarande regler för urval till gymnasieskolans utbildningar medger således inte att elever som bedöms sakna förutsättningar för att bli yrkesdansare kan nekas utbildningsplats om de i övrigt uppfyller kraven och plats finns. Det leder till att elever ibland söker och tas emot till en utbildning som syftar till dansaryrket utan att egentligen ha en rimlig möjlighet att nå målet att vara anställningsbar som dansare och kunna försörja sig som sådan. Det är kanske inte heller deras ambition. Individens fria val inom gymnasieutbildningen ska dock ställas mot det samhällsekonomiska intresset av att det finns en balans mellan dimensioneringen av gymnasieskolan och arbetsmarknadens behov. En utbildning som inte leder till arbete innebär slöseri både med utbildningsresurser och elevens tid. Därför är det särskilt viktigt att elever som tas in på en så krävande och kostsam utbildning som yrkesdansarutbildningen har de förutsättningar som krävs för att bli anställda inom det yrke de utbildats för. Det ställer också krav på att utbildningen har sådan kvalitet att elever med rätt förutsättningar ges möjlighet att nå upp till yrkeskraven. Yrkesdansarutbildningen kan sägas vara unik i så måtto att det är elevernas ålder som i huvudsak gör att utbildningen räknas som gymnasial. Till skillnad från estetiska programmets dansinriktning är yrkesdansarutbildningen direkt yrkesförberedande och yrkesförberedelsen har inletts redan i . För att möta internationell standard måste yrkesutbildningen i dans vara krävande och redan från början inriktas mot yrket. Därigenom måste utbildningen tillåtas att vara smal. Är utbildningen alltför bred riskeras utbildningens kvalitet och eleverna blir inte anställningsbara. De krav på utbildningens innehåll som ställs för nationella och specialutformade program i skolförfattningarna blir därför svårförenliga med kraven på anställningsbarhet. Lokala förhållanden som t.ex. samundervisning i vissa ämnen med andra gymnasieprogram och de krav på schema som det ställer, samutnyttjande av lokaler etc. kan ytterligare öka svårigheten att organisera undervisningen på bästa möjliga sätt. Yrkesdansarutbildningen finansieras genom det statliga verksamhetsbidraget, vilket som nämnts utgör av de totala kostnaderna, och genom ersättning. Ersättning som betalas per elev utgör huvuddelen av finansieringen. Konstruktionen gör att Kungliga svenska balettskolan av ekonomiska skäl ges SOU 2009:27 Bilaga 1 incitament att ha fyllda klasser (32 elever), även om inte alla intagna elever har de förutsättningar för yrket som krävs. Yrkesdansarutbildningen är trots verksamhetsbidraget en dyr utbildning i jämförelse med många andra riksrekryterande utbildningar. De kommuner som har många elever som tagits emot till yrkesdansarutbildningen får stå för en stor del av kostnaderna för utbildningen. Den modell för finansiering som gäller kan sägas vara en del av problemet. Skolan blir beroende av ett stort elevunderlag för att kunna finansiera verksamheten. En särskild utredare ska utreda förutsättningarna för att en svensk yrkesdansarutbildning med inriktning på klassisk dans, som håller hög internationell klass och leder till anställningsbarhet ska kunna bedrivas. Utgångspunkter för arbetet bör vara att utbildningen ska hålla så hög kvalitet att eleverna blir anställningsbara i och internationellt. Det behöver belysas om utbildningen håller samma nivå som motsvarande utbildning i andra länder. Om så inte är fallet behöver det belysas om resurstilldelningen är tillräcklig eller om eventuella brister har andra orsaker. Man kan också jämföra med utbildningskostnaderna för konstnärliga utbildningar inom högskolan. Utbildningen ska stå öppen och vara tillgänglig för elever från hela landet. Utredaren ska särskilt beakta behovet av kontinuitet från den förberedande dansutbildningen till yrkesdansarutbildningen. studera uppläggningen av motsvarande utbildningar utomlands som är intressanta och framgångsrika, kartlägga sysselsättningen för de senaste årens avgångselever från yrkesdansarutbildningen inom gymnasieskolan som en grund för förslagen, kartlägga hur många av danselever som sökt och antagits till yrkesdansarutbildningen från respektive skola, bedöma den förberedande dansutbildningens kvalitet och förutsättningar för att förbereda eleverna för fortsatt dansutbildning och bedöma förutsättningarna för fortsatt rekrytering till den förberedande dansutbildningen i samt konsekvenserna av att verksamheten avvecklas på någon av orterna efter beslut av skolhuvudmannen. föreslå dimensionering av den förberedande dansutbildningen och yrkesdansarutbildningen, föreslå ändamålsenlig struktur, organisation och lokalisering för utbildningarna, pröva i vilken utsträckning såväl den förberedande dansutbildningen som yrkesdansarutbildningen behöver avvika från gängse bestämmelser om utbildning inom skolväsendet för att kunna genomföras, särskilt analysera behovet av att införa ett antagningssystem som beaktar de särskilda krav som yrkesdansarutbildningen ställer och lämna förslag till insatser och förändringar om det behövs.