sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — av dessa är negativa och är positiva till sina utvecklingsmöjligheter. SOU 2009:80 Kriminalvårdens personal Figur 6.5 Utredningens enkätunderökning: Inom mitt häkte/min anstalt finns goda möjligheter att utvecklas vidare i arbetet genom att få svårare och mer utmanande arbetsuppgifter. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1 321) Kriminalvårdsinspektörer (n=535) Anstalt (nr=958) Nord (n=148) Mitt (n=335) (n=346) Syd (n=223) Väst (n=264) Öst (n=177) Total (n=1 493) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) Kriminalvårdsinspektörerna är också mer positiva till hur deras kompetens tas till vara än kriminalvårdarna. Andelen som inte anser att yrkeskompetensen används fullt ut är högre bland de yngre och högskoleutbildade. Dock anser även en stor andel av dem som inte har högskoleutbildning att deras kompetens inte tas tillvara. Kriminalvårdens personal SOU 2009:80 Figur 6.6 Utredningens enkätundersökning: I mitt arbete används min kompetens fullt ut. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare(n=1320) Kriminalvårdsinspektörer 55+ år (n=301) (n=413) (n=632) -(n=143) Grundskola/folkskola/ motsvarande (n=107) Gymnasium/motsvarande Högskola/universitet motsvarande (n=605) Total (n=1492) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) (n=771) De högskoleutbildade är mer negativa än andra till möjligheten att utvecklas genom att få svårare och mer utmanande arbetsuppgifter. De gymnasieutbildade är däremot mest negativa till möjligheten att göra karriär. Känslan av att karriärvägarna är stängda är inte särskilt förvånande, eftersom alternativa karriärvägar än chefkarriären är begränsad. Det är möjligt att, rent formellt, bli kriminalvårdsinspektör utan högskolekompetens. Men med tanke på det begränsade antal, under 50 personer , som får gå chefsprogrammet för första linjens chefer torde möjligheten att bli chef i praktiken vara mycket begränsad för icke-akademikerna. SOU 2009:80 Kriminalvårdens personal Figur 6.7 Utredningens enkätundersökning: Inom finns tydliga karriärvägar. Instämmer Instämmer in te Bas: Besvarat 1-5 Grundskola/folkskola/ motsvarande (n=108) Gymnasium/motsvarande Högskola/universitet/ motsvarande (n=601) Total (n=1486) Andel negativa (1-2) An del po sitiva (4-5) Neutrala (3) (n=768) som framför allt kriminalvårdarna inte anser att den egna kompetensen tas tillvara svarade en av tre av medarbetare att de har ett stort behov av ut- eller fortbildning inom både säkerhets- och det kriminalvårdande arbetet. Figur 6.8 Utredningens enkätundersökning: Hur bedömer du ditt behov av utbildning/fortbildning inom följande områden Stort behov Litet behov Bas: Besvarat 1-5 kriminalvårdande arbete (n=1440) säkerhetsarbete (n=1460) Litet behov (1-2) Stort behov (4-5) Varken litet eller sto rt behov (3) 151 Kriminalvårdens personal SOU 2009:80 intagna måste erbjudas en acceptabel arbets respektive Slutsats Som har nämnts planerar myndigheten att rekrytera över 600 nya medarbetare, de flesta för anstaltsverksamheten, . Kriminalvården vill rekrytera fler välutbildade akademiker som kriminalvårdare. Kriminalvården kan säkert rekrytera akademiker. Den väsentliga frågan som utredningen har pekat på tidigare är dock vilket kompetensbehov Kriminalvården har. Enbart grundutbildningen kostar 240 000–per person.35 Till detta tillkommer övriga kostnader för rekryteringsprocessen. Inte minst av kostnadsskäl är det alltså angeläget att Kriminalvården lyckas behålla den rekryterade personalen. En majoritet av kriminalvårdarna har inte någon högskoleutbildning och många har dessutom arbetat inom myndigheten . Att kompetensutveckla dessa till rätt nivå och ta tillvara deras färdigheter och erfarenheter är en annan viktig utmaning för Kriminalvården.36 Det är viktigt att personalen ges individuella utvecklingsplaner. Arbetsmiljö Goda och ändamålsenliga arbetslokaler är en viktig arbetsmiljöfråga. I Kriminalvårdens medarbetarundersökning fick den fysiska arbetsmiljön vid myndigheten låga betyg. Sämst omdömen gavs beträffande arbetslokalerna. Utredningen har granskat effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning i sitt andra delbetänkande. I detta ingick en översyn av anstalternas skick. Utredningen konstaterade bl.a. att många av lokalerna har ett stort renoverings- och underhållsbehov och att både de anställda och de 35 Slutrapport – utvärdering av ny utbildningsstruktur (), dnr 2009-004496. 36 I tidigare nämnd promemorian specialiserade yrkesroller, framhölls det att det till stora delar är en organisk och icke-strukturell utveckling av yrkesroller inom myndigheten. Utvecklingen fyller ett kortsiktigt behov men ser inte till det längre perspektivet. Otydligheten och avsaknaden av en helhetssyn gör organisationen både svår att beskriva (dvs. innehållet i vårdarrollen) och även svår att leda och styra. Promemorian lyfte fram att den största risken med ett sådant synsätt är att myndigheten riskerar att enbart fokusera på vissa områden när man ser över specialiseringen av yrkesrollen. Myndigheten kan missa nya sakområden eller fokusera på områden i verksamheten som är aktuella för stunden. Slutligen konstaterades att det finns en samsyn vad gäller upplevda verksamhetsbehov inom , men däremot inte när det gäller lämpliga organisatoriska lösningar. Specialiserade yrkesroller har en stark värdeladdning inom kriminalvården och en förändring kräver en uttalad strategisk inriktning, enligt promemorian. SOU 2009:80 Kriminalvårdens personal Figur 6.9 Utredningens enkätundersökning: Lokalerna jag arbetar i är vistelsemiljö.37 Utredningens intervju- och enkätundersökning visar också att samtliga tillfrågade personalgrupper önskar bättre lokaler. I djupintervjuerna framhölls att lokalernas utformning gör arbetet ineffektivt t.ex. då verksamheten ofta måste bedrivas på flera våningsplan och i flera byggnader. Flera regionchefer kritiserade byggprocessen, där de upplever sig ha för litet inflytande. Nära hälften av medarbetarna anser att lokalerna de arbetar i inte är ändamålsenliga. Kritiken är särskilt tydlig hos kriminalvårdarna och hos de anställda vid häktena. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1320) Kriminalvårdsinspektörer (n=531) Anstalt (n=961) Nord (n=149) Mitt (n=330) (n=347) Syd (n=223) Väst (n=261) Öst (n=182) Total (n=1492) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) 6.10 Sammanfattning Kriminalvården bör utveckla strategierna på personalområdet för identifieras. att de ska stämma överens med verksamhetens mål och behov. I synnerhet gäller det behovet av kompetens, kompetensutvecklingen och utvecklingsmöjligheter. Kriminalvårdarrollen är inte definierad, vilket innebär att den önskvärda och långsiktiga utvecklingen av innehållet och målet i vårdarrollen inte är klar. Om vårdarrollen preciseras kan dels behovet av kompetensutveckling av befintlig personal bestämmas, dels framtida rekryteringsbehov 37 SOU 2009:13. Kriminalvårdens personal SOU 2009:80 154 ör ledarskapet i organisationen bör dock för tbildningsstr ställs inför ett om Kriminalvården har ett fungerande system för chefsförsörjning. Förutsättningarna f bättras. Topp- och detaljstyrningen bör minska. bör verksamhetsstödet utvecklas för att öka förutsättningarna för cheferna att aktivt delta i verksamheten tillsammans med medarbetarna och bl.a. arbeta mer med handledning av dessa. Utredningen föreslår att Kriminalvården, mot bakgrund av en ny kompetensförsörjningsstrategi, utvecklar en ny u uktur. Grundutbildningen bör förlängas och fördjupas för att kunna ge bättre förutsättningar för att skapa förståelse för och delaktighet i Kriminalvårdens övergripande mål. Utredningen anser att det finns vissa områden, t.ex. inom behandlingsverksamheten, som kräver särskilt hög kompetens. Specialisering inom andra områden bedömer utredningen inte som nödvändig. Personalomsättningen är för hög och kommer enligt utredningens bedömning att leda till att Kriminalvården fattande rekryteringsbehov om myndigheten inte utvecklar och gör vårdarrollen mer attraktiv, bl.a. genom att erbjuda kompetensutveckling och goda karriärmöjligheter. 7 Kriminalvårdens IT-verksamhet 7.1 Inledning IT-verksamheten är ett verksamhetsstöd till kärnverksamheten, i Kriminalvårdens fall den klientnära verksamheten. Olika typer av verksamheter kan ha olika behov av IT-stöd. Det kan finnas verksamheter där IT-stöd inte alls är nödvändigt, på samma sätt som det kan finns annan verksamhet som inte fungerar effektivt utan IT-stöd. Lagkraven på IT-verksamheten skiljer sig också åt mellan olika myndigheter och organisationer. Det kan därför vara svårt att jämföra deras IT-verksamhet eller kostnaderna för denna. I utredningens första delbetänkande Uppföljning av Kriminalvårdens effektiviseringsarbete (SOU 2008:71) konstaterades att –2003 hade de årliga kostnaderna för IT sänkts från till 80–. hade bl.a. driften av IT-verksamheten centraliserats och utvecklingsarbetet koncentrerats till att avse förbättringar av det äldre klientsystemet, istället för en omfattande utveckling av ett nytt system. Genom att centralisera 130 servrar till huvudkontoret från lokala driftställen friställdes 30–50 personer. Utredningen konstaterade i delbetänkandet att någon ytterligare kostnadseffektivisering av IT-verksamheten därefter inte hade skett. I detta kapitel granskas Kriminalvårdens ledning och styrning av den befintliga IT-verksamheten. Det undersöks om IT används på ett effektivt sätt och om det finns eventuella hinder för ett effektivt resursutnyttjande inom IT-området. Granskningen har genomförts med stöd av en konsult. Dennes rapport återfinns i bilaga 4. Kriminalvårdens IT-verksamhet SOU 2009:80 7.2 Kriminalvården och IT Kriminalvårdens verksamhet är komplex. Den omfattar ett mycket stort antal klienter, ca 20 000 . De ska genomgå ett antal olika påföljder och ofta beredas behandling, vård eller utbildning. Under den s.k. klientresan kommer många att komma i kontakt med flera av Kriminalvårdens verksamhetsgrenar, dvs. häkte, anstalt och frivård. finns det 31 häkten, 55 anstalter och 35 frivårdskontor. Sammanlagt finns det i Kriminalvården ca 9 600 anställda. Kriminalvårdens verksamhet kringgärdas av ett omfattande regelverk för att garantera att de enskilda personer som kommer i kontakt med myndigheten bemöts på ett rättstryggt och rättssäkert sätt. En förutsättning för att Kriminalvården ska kunna bedriva en effektiv kriminalvård och kunna garantera rättstrygghet och rättsäkerhet i en diversifierad verksamhet är att det finns ett effektivt IT-stöd. 7.3 Historisk utveckling 7.3.1 Klientnära system Ett första steg mot ett centralt kriminalvårdsregister togs när Stora kort infördes för varje klient. Det IT-baserade (KUM) infördes . KUM var ett sekventiellt register som omfattade klienternas verkställigheter. Utskrifter från KUM kallades verkställighetsdata (VD-sidor) som bilades klientakterna. kompletterades KUM med (SÖK). Man kunde nu se en begränsad mängd information i KUM utan att göra utskrifter. infördes det klientadministrativa IT-systemet (), som fortfarande utgör grunden för dagens IT-system. och skapades i två olika projekt och fick därför olika utformning. KLAS-systemen är fristående programinstallationer på häktena och anstalterna. Frivårdens klientadministrativa IT-system (FRAS) infördes . påbörjades ett omfattande IT-projekt som skulle leda fram till ett helt nytt system, KLIS, som skulle täcka i stort sett Kriminalvårdens alla behov. SOU 2009:80 Kriminalvårdens IT-verksamhet efter en granskning att KLIS inte kunde levereras , att systemet inte skulle hålla tillräcklig kvalitet och att det skulle bli dyrare än beräknat. Dagen efter uttalande lades projektet ned. Istället omstartades KLAS-systemen. En ny version av sattes i drift . KUM/SÖK ersattes med (KVR). Det centraliserade systemet gjorde det möjlighet att ta delar av information avseende samtliga klienters verkställigheter och om händelser kopplade till varje verkställighet. infördes en bokningsfunktion i som ersatte ett äldre platsplaneringssystem. En funktion för strafftidsberäkning infördes i KVR . Löpande underhåll och förvaltning, samt viss nyutveckling av systemen pågår kontinuerligt. pågår en avveckling av FRAS. Denna ska vara klar . Kriminalvården deltar aktivt i RIF-samarbetet med övriga myndigheter inom rättsväsendet för ökad automatisering och digitalisering av all klientdokumentation. 7.3.2 Ekonomiadministrativa och personaladministrativa system Som ekonomiadministrativt stöd använder Kriminalvården det inom staten mycket vanliga systemet från Agresso. För personaladministration hade Kriminalvården tidigare stordatorsystemet, /SLÖR. I syfte att modernisera och effektivisera verksamheten avropades PA-systemet Palett genom ett ramavtal som hade upphandlats av . Palett-systemet, som saluförs under namnet Heroma, infördes i Kriminalvården . Systemet har visat sig ha ett antal fel som ännu inte har rättats till. Dessutom har viktiga leveranser uteblivit. Exempelvis är funktionerna för reseräkningar och statistikbearbetning ännu inte användbara. Den effektiviseringspotential som motiverade investeringen i systemet är därför inte fullt ut realiserad. Kriminalvårdens IT-verksamhet SOU 2009:80 7.4 Ledning och styrning av Kriminalvårdens ITverksamhet Vision, strategier och planer Det finns inte någon vision eller strategi för IT-verksamheten inom . Den senaste strategin, som formulerades för åren 1999–2002, innehöll en målsättning för arbetet med att centralisera IT-stödet. Det arbetet är avslutat. Strategin ger således inte något stöd för den IT-verksamhet som bedrivs inom . Tilldelning av resurser till IT-verksamheten sker, precis som för verksamheten i övrigt, per budgetår. Planeringshorisonten är och följer budgetprocessen. Det finns inte någon verksamhetsplanering för IT-verksamheten. I myndighetens verksamhetsplan för omnämns inte . Däremot finns det skäl att tro att flera av uppdragen i verksamhetsplanen kräver delaktighet, t.ex. i uppdrag att utveckla statistikunderlag och införa en rutin för att registrera omhändertaget gods i . För särskilda förvaltningsobjekt inom IT-området, t.ex. programvaror eller tjänster, finns i vissa fall utvecklingsplaner. Dessa planer är inte formellt beslutade och kan inte verkställas utan att de har resurssatts. Utvecklingsplanerna kan därför beskrivas som utkast. Kriminalvårdens mål och IT-verksamheten Kriminalvårdens verksamhetsmål har inte brutits ned i specifika mål för IT-verksamheten. IT-verksamheten koncentreras i stort sett till förvaltning och uppgradering av befintliga system. Informationen i Kriminalvårdens system är, med undantag för inom underrättelseverksamheten, inte informationsklassificerad. Organisatoriska förutsättningar Kriminalvårdens har inte haft en fungerande ledning. anställdes en ny IT-chef som självfallet ännu inte har hunnit utveckla IT-stödet inom myndigheten. har Kriminalvården också påbörjat 158 SOU 2009:80 Kriminalvårdens IT-verksamhet rekryteringen av en ansvarig för myndighetens informationssäkerhet. Systemledning Systemförvaltningen av samtliga IT-system ska ske i en styrgrupp bestående av IT-chefen, en representant för utvecklingsenheten, en kriminalvårdschef och stabschefen för region . Styrgrupperna för de olika IT-systemen får riktlinjer och krav från respektive sakenhet. En övergripande, operativ förvaltningssamordning fördelar resurser och beslutar om prioriteringar, t.ex. med avseende på releaser och förvaltningsobjekt. Arbetssätt Kriminalvården har genom anpassningar av den vanligt förekommande IT-systemutvecklingsmodellen Rational Unified Process (RUP) skapat en egen arbetsmetod och förvaltningsmodell för ITverksamheten vid myndigheten (Kriminalvårdens Rational Unified Process, KRUP). KRUP används inte i alla delar av systemförvaltningen. 7.5 Kompetens inom IT-verksamhet Kriminalvården har som utgångspunkt valt att IT-personalen främst ska rekryteras från de egna leden, dvs. från den klientnära verksamheten. Verksamhetskunskapen är därför relativt hög, medan den formella IT-kompetensen är lägre. Utredningens intervjuer ger inte något entydigt svar på resursläget inom IT-verksamhet. En del av de intervjuade uppger att är underbemannad och därför beroende av vissa nyckelpersoner. Andra intervjuade säger att det inte finns någon resursbrist. Kriminalvården använder i viss utsträckning konsulter inom ITverksamheten. Förhållandet mellan antalet egen personal och antalet konsulter varierar mellan verksamhetsställena vilket, enligt vad utredningen erfar, inte beror på strategiska ställningstaganden utan mer på vilka traditioner som råder vid respektive enhet och hur den ekonomiska situationen där ser ut. Kriminalvårdens IT-verksamhet SOU 2009:80 uppgett att myndigheten nu strävar mot att minska antalet konsulter p.g.a. ekonomiska skäl. Den tekniska förvaltningen av KLAS-systemen har lagts ut till ett externt IT-företag. 7.6 Medarbetarnas uppfattning om IT-verksamheten Av utredningens intervju- och enkätundersökning kan konstateras att medarbetarna inom anser att IT-systemen inom är ineffektiva. Systemen är inte synkroniserade och medarbetarna påtalar att de tvingas lägga in uppgifter i olika system. Figur 7.1 Utredningens enkätundersökning: Förekommer det att du behöver fylla i samma uppgift i de IT-system du använder? Ingen uppfattning/Minns ej Nej, det händer sällan eller aldrig Ja, det händer ibland Ja, det förekommer ofta Bas: Använder IT i arbetet (n=1454) Arbetet med statistik och uppföljning stöds inte fullt ut av ITsystemen. Av intervjuerna framgår också att Kriminalvården är en relativt IT-omogen organisation, där IT fortfarande betraktas som något nytt. Kraven på fungerande IT-system är lägre än vad som kan förväntas i förhållande till hur systemen uppges fungera. En slutsats är att många medarbetare har vant sig vid icke fungerande system. En mycket stor andel av Kriminalvårdens personal i den klientnära verksamheten uppger att de använder IT-system regelbundet. anger att de arbetar i olika IT-system . SOU 2009:80 Kriminalvårdens IT-verksamhet av de anställda anser att de har det stöd som de behöver för att kunna utföra arbetet effektivt. Detta resultat är lågt i jämförelse med motsvarande undersökningar.1 Figur 7.2 Utredningens enkätundersökning: Hur väl stämmer påståendena? Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 De som ansvarar för IT på lyssnar på användarna ute i organisationen när ny funktionalitet tas fram (n=935) Jag har det stöd från ITsystem som jag behöver för att kunna utföra mitt arbete effektivt (n=1400) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Endast hälften av dem som använder IT-systemen bedömer att ITstödet är väl anpassat till de egna arbetsuppgifterna. Ännu färre anser att IT-systemen är användarvänliga. Synovates riksundersökning som beskrivs i avsnitt 1.4. Kriminalvårdens IT-verksamhet SOU 2009:80 Figur 7.3 Utredningens enkätundersökning: Hur väl stämmer påståendena? Instämmer Instämmer inte Bas: Använder IT i arbetet % % Jag har tillräcklig utbildning i de IT-system jag använder. Om jag får problem med IT-systemen i mitt arbete vet jag till vem jag ska vända mig med frågor. Det är enkelt att arbeta i de IT-system vi har . IT-stödet är väl anpassat till mina arbetsuppgifter. Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=1454) (n=1454) (n=1454) (n=1454) Mest positiva till IT-systemen är kriminalvårdare i anstaltsverksamheten. Kriminalvårdsinspektörerna anser i mindre utsträckning än kriminalvårdarna att IT-systemen är anpassade för de egna arbetsuppgifterna. Anställda vid häktena är mer kritiska till IT-systemen än medarbetare vid anstalterna. SOU 2009:80 Kriminalvårdens IT-verksamhet Figur 7.4 Utredningens enkätundersökning: IT-stödet är väl anpassat till mina arbetsuppgifter? Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1283) Kriminalvårdsinspektörer (n=515) Anstalt (n=939) Nord (n=148) Mitt (n=324) (n=335) Syd (n=215) Väst (n=257) Öst (n=176) Total (n=1454) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) De som använder IT-systemen ofta är mer positiva till dem än de som använder IT mer sällan. I jämförelse med andra liknande undersökningar är dock resultatet lågt, oavsett nyttjandegrad.2 Figur 7.5 Utredningens enkätundersökning: Det är enkelt att arbeta i de IT-system vi har ? Använder IT i arbetet Instämmer Instämmer inte Bas: Använder IT i arbetet Mer sällan (n=28) (n=119) (n=1307) Total (n=1454) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) 2 Jfr. Synovates riksunderöskning som beskrivs i avsnitt 1.4. Kriminalvårdens IT-verksamhet SOU 2009:80 Internrevisionen inom gjorde en riskanalys av baspersonalens informationsmiljö. Internrevisionen kom i rapporten angående datormognad fram till att övervägande delen av personalen utan större problem kan hantera datorn och att den är ett väsentligt arbetsverktyg. Stöd hade inte hittats för att t.ex. ålder eller erfarenhet skulle ha någon större betydelse för datormognaden , men äldre medarbetare hade visat något mindre intresse för att använda datorn.3 I utredningens enkätundersökning uppger drygt hälften av medarbetarna att de anser att de har tillräcklig utbildning i de ITsystem som används. Fler positiva finns bland de yngre medarbetarna och bland dem med högre utbildning. Figur 7.6 Utredningens enkätundersökning: Jag har tillräcklig utbildning i de IT-system jag använder Instämmer Instämmer inte Bas: Använder IT i arbetet % % Högskola/universitet/ motsvarande (n=598) Gymnasium/motsvarande Grundskola/folkskola/ motsvarande (n=104) -(n=136) (n=406) (n=292) 55+ år (n=292) Total (n=1454) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=743) 7.7 Kostnader för IT-verksamheten Kriminalvårdens årliga kostnad för IT-verksamhet är . Enligt egen jämförelse med andra myndigheter kostar myndighetens IT-verksamhet relativt lite. Planeringen följer budgetprocessen, dvs. sker på årsbasis. 3 Baspersonalens informationsmiljö, Kriminalvårdens internrevision – rapport 2008:1. SOU 2009:80 Kriminalvårdens IT-verksamhet 7.8 Analys och slutsatser 7.8.1 IT och Kriminalvårdens kärnverksamhet Bedömning: Medvetenheten om den verksamhetsnytta som ett effektivt IT-stöd kan erbjuda är för låg inom . IT-verksamheten måste i högre grad integreras i kärnverksamheten och knytas till verksamhetens mål. Med rätt IT-stöd kan Kriminalvårdens verksamhet effektiviseras. Det IT-stöd som finns är i hög grad skapat för en tillämpning inom , men brister ofta i användarvänlighet. Det saknas en tydlig relation mellan Kriminalvårdens mål och IT-verksamheten. IT-verksamheten följs således inte heller upp i förhållande till verksamhetsmålen. Genom de intervjuer som utredningen har låtit genomföra med bl.a. de IT-verksamhetsansvariga framkommer att de inte vet hur styrningen av IT-verksamheten sker eller om det över huvud taget finns någon styrning. Kriminalvårdens IT-verksamhet har bedrivits utan en formell, ordinarie IT-chef. Det har dock ändå funnits en förväntan hos ledning att IT-funktionen ska inventera nya möjligheter och sälja in funktionalitet och projekt i organisationen. som IT-verksamheten har stått utan ledning har det också saknats sådan kompetens i den övriga organisationen som har gjort det möjligt att se hur IT-stödet kan utvecklas i den klientnära verksamheten och därmed formulera krav eller beställningar på en sådan utveckling. De IT-system som finns i den klientnära verksamheten har nästan helt utvecklats för Kriminalvårdens räkning. I utredningens intervju- och enkätundersökning har det dock framkommit att ITsystemen inte upplevs som tillräckligt utvecklade och därmed inte heller utgör ett stöd för att kunna bedriva en effektiv verksamhet. Samma uppgifter måste läggas in i olika system . I vissa system saknas det uppgifter om när en viss anteckning har gjorts eller av vem och det går därför inte att lita på att uppgifterna är aktuella, vilket är en stor brist då många användare arbetar med systemen.