sou · GWB377 · 2009-01-01 00:00:00 — svarar att den enskilde kan påverka personalval vid olika aktiviteter och att de i möjligaste mån försöker till- godose brukarens önskningar. svarar att den enskilde kan säga nej till viss personal. Lika många svarar att den enskilde kan påverka anställningar, att en god man/anhörig kan påverka anställningar och svarar att den enskilde får alternativ att välja mellan. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Diagram 7.6 Inflytande i bostaden Kan säga nej till Källa: enkätundersökning bland personer med boende för vuxna och daglig verksamhet, se bilaga 22. I de fokusgrupper som vi haft med ansvariga för LSS-bostäder har bl.a. de boendes möjlighet till självbestämmande diskuterats. Enligt fokusgrupperna försöker personalen ordna så att det ska vara möjligt för de boende att delta i olika aktiviteter. Föräldrar, person- liga assistenter eller kontaktpersoner är andra som också finns att tillgå för detta. I en fokusgrupp framkom att det kan vara problem om plötsligt en person vill eller måste åka hem från en gemensam aktivitet, t.ex. dans. Då tvingas alla åka hem, även om dansen just har börjat. I enkäten till de boende ställde vi också frågor om de kan påverka vilken personal som ger dem hjälp och hur de trivs med personalen. av de som svarade uppger att de inte alltid eller aldrig kan påverka vilken personal som skulle ge dem hjälp. Merparten av de som svarat säger att de trivs med personalen på boendet och att de vet vilken personal som kommer när de behöver hjälp. De flesta svarar också att personalen inte går in i deras lägenhet utan medgivande och att personalen inte pratar om Insatser och uppgifter för kommuner och landsting dem med andra i bostaden. Däremot uppger en majoritet att de inte själva kan påverka vilken personal som ger dem hjälp. I fokusgrupperna diskuterades bl.a. hemmadagar, dvs. dagar då de boende ges möjlighet att sköta sitt hem, städa, tvätta etc. Eftersom personal på gruppbostäder oftast inte bemannar grupp- bostaden kan detta bli problem. Om de personer som bor i gruppbostaden önskar ha sina hemmadagar under olika dagar måste bostaden vara bemannad . Detta är sällan möjligt. Andra problem kan uppkomma när brukaren inte vill gå till den dagliga verksamheten eller har fritidsaktiviteter vid tillfällen när de övriga boende är i gruppbostaden. Frågan om mat och måltider diskuterades också i fokus- grupperna. Det är svårt att uppskatta hur många eller hur stor andel av brukarna som själva lagar sin mat, alternativt som själva kan laga sin mat Oavsett om man kan laga sin mat själv så tycks det i gruppbostäder fungera så att man varierande lagar maten själv och äter själv och lagar eller äter tillsammans med de andra. vill man vara själv och ibland vill man ha sällskap. Att bjuda familj, vänner och bekanta på mat går oftast bra. Det framkom också att de boende (oftast kvinnor) som har förhållanden gärna och ofta vill bjuda sin partner på middag eller att de vill äta tillsammans. Personalen försöker få parterna att förstå att detta inte är möjligt för . Vad gäller fika och mindre planerade besök så försöker man ordna så att bostaden ska vara så likt en egen ordinär bostad som möjligt. Frågan om måltider ställdes även i enkäten till de boende. I den enkäten svarade att de äter i sin lägenhet. Något färre borde får alltid eller oftast själva välja vilken mat de ska äta. Cirka hälften tillagar måltiderna i lägenheten. kan alltid bjuda familj eller vänner på middag om de vill och kan aldrig bjuda familj och vänner på middag. Att ha en egen brevlåda är ett viktigt kriterium när det gäller integritet i bostaden. I fokusgrupper för LSS framkom att i stort sett alla boenden har egna brevlådor eller posthållare utanför dörren. I enkäten till de boende ställdes också frågor om tillgång till eget kök, TV och brevinkast. Flertalet av de som svarade har eget, kök, TV och brevinkast men en minoritet av de som svarat saknar detta. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Diagram 7.7 Tillgång till egen kök, TV och brevinkast A n d e l % 3 5 S a k n a r e g e t k ö k S a k n a r e g e n T V S a k n a r e g e t b r e v in k a s t Källa: enkätundersökning bland personer med boende för vuxna och daglig verksamhet, se bilaga 22. Sammantaget visar enkäten till de boende att tycker mycket bra eller ganska bra om sitt boende. De flesta har bott i sin nuvarande lägenhet förhållandevis länge, längre än och kortare än . uppger att de inte kunnat välja mellan flera bostäder, trots detta verkar de flesta vara nöjda. önskar bo på annat sätt än , har svarat att de oftast eller alltid trivs och att de alltid eller oftast känner sig trygga i bostaden. Behov av stöd och service i bostaden Merparten av de som svarat på enkäten behöver hjälp inom flera områden. har behov av stöd och service inom något eller några av de behov som räknas som grundläggande behov i samband med rätten till personlig assistans. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Diagram 7.8 Behov av stöd i bostaden Klä av och på sig Källa: enkätundersökning bland personer med boende för vuxna och daglig verksamhet, se bilaga 22. De flesta har behov av stöd och service . behöver stöd och service högst en gång . Diagram 7.9 Frekvens på stödbehov i bostaden A n d e l % F le ra g å n g e r E n g å n g 2 -å n g e r i H ö g st i g å n g i p e r d a g o m d a g e n v e ck a n v e ck a n Källa: enkätundersökning bland personer med boende för vuxna och daglig verksamhet, se bilaga 22. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting av de som svarat på enkäten behöver hjälp utanför bostaden. Drygt hälften av dessa får den alltid vid behov och får den aldrig vid behov. av de som får stöd utanför bostaden kan alltid eller oftast påverka vilken personal som ger hjälpen. Något fler, , uppger att de aldrig kan påverka vilken personal som ger hjälpen. Drygt hälften väljer alltid eller oftast vad de ska göra på sin fritid medan knappt en tredjedel aldrig eller sällan kan välja vad de ska göra. Drygt en tredjedel avstår aldrig från att göra saker på grund av att de inte får hjälp, medan knappt en femtedel alltid eller ofta avstår från att göra saker för att de inte får hjälp. Diagram 7.10 Stöd utanför bostaden stöd utanför stöd utanför stöd utanför boendet vid boendet vid Källa: enkätundersökning bland personer med boende för vuxna och daglig verksamhet, se bilaga 22. Nationell psykiatrisamordning om bostad enligt SoL och LSS Nationell psykiatrisamordning har behandlat frågan om bostad med särskild service till personer med psykiska funktionshinder. Den särskilde utredaren konstaterade att insatsen dels kan ges både via SoL och LSS och föreslog att också insatsen enligt SoL i likhet Insatser och uppgifter för kommuner och landsting med insatsen enligt LSS ska vara avgiftsfri.35 Utöver detta såg inte utredaren några större skillnader som motiverar åtgärder. Beslut enligt LSS garanterar dock en högre grad av kontinuitet och valfrihet för den enskilde. I sitt slutbetänkande gör utredaren bl.a. följande bedömning: Om insatsen ges enligt LSS ska målet vara goda levnadsvillkor, och om den ges enligt SoL ska den medföra skälig levnadsnivå och vara anpassad till den enskildes behov. I praktiken kan denna skillnad vara oidentifierbar. Det kan också vara svårt att se vilken skillnad det innebär för den enskilde brukaren att få ett intensivt boendestöd eller att vara beviljad bostad med särskild service. Det förekommer även att några personer har sin bostad med särskild service beviljad enligt LSS, och andra har den enligt SoL, men de bor i samma gruppbostad.// Att beviljas bostad enligt LSS innebär i vanliga fall också en högre grad av kontinuitet och valfrihet för den enskilde.36 LSS-insatser med beslut om boende är av central betydelse för många personer. En del av de boende har dock inte ett behov av stöd och service för sina grundläggande behov och är därmed inte berättigade till personlig assistans. De har ändå ett stort behov av stöd och service i sin vardag. Vi har genomfört olika undersökningar om bostäder för vuxna enligt LSS. Bedömningen är att dessa enligt LSS generellt håller en relativt hög kvalitet. Det finns dock i vissa fall oklarheter om vilken service och omvårdnad den enskilde kan förvänta sig. Detta gäller framför allt om den enskilde önskar delta i enskilda aktiviteter utanför sin bostad. Den enskilde har ofta också en begränsad möjlighet att påverka i vilket boende han eller hon ska bo. Detta beror till stor del på att det är brist på LSS-bostäder för vuxna, men det finns också utrymme för ett utvecklings- och förbättrings- arbete när det gäller den enskildes inflytande och medbestäm- mande. Vissa personer som är beviljade med särskild service har högre hyror än andra personer med motsvarande lägenhet beroende på att 35Jfr diskussion ovan om att LSS-boenden ofta faller under hyreslagens tillämpningsområde. Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. Slutbetänkande av Nationell psykiatrisamordning, sid. 249. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting t.ex. tillgång till gemensamhetsytor räknas med i hyressättningen. Det stämmer inte med principen att människor inte ska ha mer- kostnader till följd av funktionsnedsättningar, som är tydligt uttalad i förarbetena till LSS. Definiera bostad för vuxna enligt LSS Vi föreslår att den nuvarande insatsen bostad för vuxna enligt LSS delas upp i tre bostadsinsatser: bostad med särskild service för vuxna särskilt anpassad bostad. Skillnaden är är stor mellan grupp- och servicebostad. Att samla så olika insatser i en punkt medför olika bedömnings- svårigheter. Den kan t.ex. vara oklart vilken insats som beviljats. Vidare kan kommunerna välja att verkställa ett beslut genom att anvisa en plats i en servicebostad meden den enskilde egentligen önskar plats i gruppbostad. Han eller hon kan dock inte med självklarhet alltid uppfatta detta. I vissa fall omorganiserar kom- muner gruppbostäder till servicebostäder eller till särskilt anpassade bostäder. Förtydliga definitionen av vem som har rätt till en bostad med särskild service Vi föreslår att den person som är berättigad till gruppbostad eller bostad med särskild service enligt LSS både ska tillhöra lagens personkrets och ha behov av stöd och/eller service i sin bostad. Vi har i kontakter med kommuner uppmärksammats på att personer som tillhör LSS personkrets, men som saknar hjälpbehov i sin bostad ofta önskar ett boende enligt LSS. Orsaken till detta bedöms vara den allmänna bostadsbristen på vissa platser i landet. Kommunen har i de fall personen varit bostadslös ofta beviljat en insats som inte motsvarar den enskildes hjälpbehov. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Definiera vilken service som ingår i bostad för vuxna enligt LSS samt när insatsen kan kombineras med personlig assistans, ledsagning eller annan LSS-insats Vi föreslår att insatsen gruppbostad bör omfatta det stöd och den service som personen behöver för att tillförsäkra sig goda levnads- villkor. Insatsen ska inte kunna kombineras med personlig assistans. Vidare föreslår vi att insatsen boende med särskild service för vuxna innefattar det stöd den och den service som personen behöver i sitt boende och för att delta i anordnade aktiviteter såväl i grupp som individuellt. Insatsen ska inte kunna kombineras med personlig assistans. Den enskilde ska kunna beviljas LSS-insatser förutom personlig assistans för aktiviteter utanför boendet när den ordinarie servicen inte kan förväntas täcka servicebehovet. Tydligare beskrivning av särskild anpassad bostad Insatsen särskilt anpassad bostad ska vara en egen insats enligt LSS. I bostadsmarknadsenkät framkom det att många kommuner saknar särskilt anpassad bostad för personer med funktionshinder inklusive de som tillhör personkretsen för LSS. Detta kan innebära att personer med funktionshinder tvingas bo kvar hos föräldrarna trots att de egentligen önskar ha en egen bostad. Vissa av dessa personer önskar en ordinär bostad som anpassas utifrån individuella behov. De vill ofta inte ha en bostad som är kombinerad med fast personal och gemensamhetsytor. De vill i stället att hjälp ska ges med stöd av andra insatser enligt SoL eller LSS. Kommunen har enligt SoL ett särskilt ansvar att med- verka till att personer med funktionshinder får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Vi menar att stödet enligt SoL och LSS för personer som tillhör personkretsen i LSS ska kunna kombineras med en rättighet till en bostad med viss grundanpassning, d.v.s. med olika anpassning av bostadens fasta funktioner i och i anslutning till bostaden. Behov av ytterligare anpassning får prövas enligt reglerna i bostads- anpassningslagen. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Definiera vilka kostnader för boende, fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter som kommunen får ta ut avgifter för Vi föreslår att skäliga kostnader för fritidsverksamhet och kultu- rella aktiviteter ska avse brukarens kostnad för deltagande i aktiviteten. Den enskilde ska inte ha några kostnader för med- följande personal. Vid kontakter med företrädare för kommuner och handikapp- organisationer har vi uppmärksammats på att det kan uppstå oklarheter om avgiftsbestämmelserna i syftar på brukarens kostnader för fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter eller på brukaren och medhjälparens kostnader. Vi bedömer att regeln innebär att den enskilde inte bör ha kostnader för medföljande personal vid deltagande i fritidsverksamhet eller kulturella aktiviteter. Detsamma gäller för beviljade insatser enligt SoL. Ersättning för service i bostad för vuxna enligt LSS och SoL Vi föreslår att regeringen skyndsamt bör utreda hur den enskilde som fått ett beslut om gruppbostad eller bostad med särskild service för vuxna enligt LSS inte ska behöva få merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning. Vi har uppmärksammats på att boende i en LSS-bostad i relation till sina inkomster kan ha orimligt hög boendekostnad. På annat ställe pekar vi på att detta orsakas av att LSS-bostäder i regel omfattas av hyreslagens bestämmelser och därför inte omfattas av olika regler i LSS, t.ex. de som avser avgifter. Vi föreslår att högsta hyra för beräkning av det särskilda bostads- tillägget för personer som har ett verkställt beslut om gruppbostad eller bostad med särskild service för vuxna enligt LSS ska likställas med det som finns för den som är eller äldre. Förslaget ska ses som en relativt snabb åtgärd i avvaktan på att regeringen utreder om hur den som fått ett beslut om gruppbostad eller bostad med särskild service för vuxna enligt LSS inte ska behöva få merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning. Det innebär att bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget kommer att höjas med för personer under Insatser och uppgifter för kommuner och landsting med en hyra på . Förslaget löser inte hyressituationen för personer som har en hyra som överstiger /månanden. Den föreslagna utredningen om funktionsned- sättning och merkostnader för boende enligt LSS bör leda fram till lösningar som underlättar för personer i dessa situationer. Om utredningen inte leder till några lagändringar är det ett alternativ att höja den högsta skäliga hyra som bostadstillägget för pensionärer beräknas på till /månaden för personer som beviljats gruppbostad eller bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. Bostadstillägg kan ges till personer som är beviljade aktivitets- eller sjukersättning. Särskilt bostadstillägg kan utges till den som uppbär bostadstillägg och som har en hög bostadskostnad samt i förhållande till bostadskostnaden låg disponibel inkomst. Bostads- tillägget är inkomstprövat. Högsta möjliga bostadstillägg reduceras med personens inkomst som överstiger ett beslutat fribelopp mot- svarande oreducerad basnivå av garantibeloppet. För de som är är högsta möjliga bostadstillägg av . För de som fyllt minst är högsta möjliga bostadstillägg av . Särskilt bostadstillägg utges med det belopp som den sökandes inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger skälig levnadsnivå. En skälig levnadsnivå, räknat , anses mot- svara en tolftedel av 1,294 prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 prisbasbeloppet för den som är gift (20 § BTPL). Om den sökandes inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger denna nivå ska särskilt bostadstillägg betalas ut. Med skälig bostads- kostnad avses en hyra på högst för den som är ogift och fyllt . För en ogift person är en skälig bostads- kostnad högst . Om personen är gift halveras den skäliga bostadskostnaden per person. Då bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget är inkomst- prövade får en person med låg inkomst ett högre bostadstillägg än en med en högre inkomst. Detta leder till en inkomstutjämning. En person med en årsinkomst på är inte berättigad till bostadstillägg. Det är ingen skillnad i vad en person med garanti- nivån inom sjukersättningen och en person med en årsinkomst på har kvar efter att hyran är betald. Personer som bor i bostad med särskild service för vuxna enligt LSS kan ha höga hyror, t.ex. beroende på att bostäderna ofta är nybyggda och att tillgång till gemensamhetsytor och service kan Insatser och uppgifter för kommuner och landsting räknas med vid hyressättningen. Hyran kombinerat med att de flestas inkomst är aktivitets- eller sjukersättning innebär att de boende under hela sitt liv får leva på existensminimum. Exempel på effekter av vårt förslag Exempel 20-åring, månadshyra /mån I förhållande till riksnormen I förhållande till SoL:s förbehållsbelopp Exempel person som fyllt minst med en månadshyra på mån I förhållande till försörjningsstödet I förhållande till SoL:s förbehållsbelopp Person med en årsinkomst på 186 000, månadshyra 7500 I förhållande till försörjningsstödet I förhållande till SoL:s förbehållsbelopp 7.4Stöd och service i ordinärt boende LSS ger inte det regelbundna vardagsstöd i ordinärt boende som många i lagens personkrets behöver. Lagens starka betoning på stöd- och serviceinsatser som inkluderar boende med särskilt Insatser och uppgifter för kommuner och landsting service är inte helt i takt med en utveckling som innebär att särskilt alltfler yngre efterfrågar ett ordinärt boende med tillgång till stöd och service även om de inte har rätt till personlig assistans. En förbättrad tillgång till stöd och service i ordinärt boende enligt LSS skulle öka den enskildes självbestämmande och delaktighet och minska efterfrågan på andra stöd- och serviceinsatser. Personlig service med boendestöd ska införas som ny insats i LSS. Rätten bör utgå från definitionen av hemtjänst, men ge den enskilde rätt till ett beslut som avser direkt stödtid. Rätten till personlig service med boendestöd ska avse högst 40 timmars stöd . Effekter av detta i förhållande till det särskilda utjämningssystemet för kommunala LSS-kost- nader bör beaktas i den fortsatta beredningen av förslaget. I samband med att den nya insatsen införs tas den nuvarande insatsen ledsagarservice bort ur lagen. Avlösarservice enligt LSS påverkas inte av den nya insatsen. Regeringen bör bedöma om det behövs ytterligare klar- göranden av vilket stöd och service som personer med döv- blindhet kan ges enligt LSS när uppdrag att precisera innebörden av vardagstolkning enligt HSL har avrapporterats. LSS är till stor del utformad med tanke på att de vuxna personer som omfattas av lagens personkrets behöver en bostad med särskild service eller har de grundläggande behov som krävs för rätt till personlig assistans. Den som behöver hjälp för att kunna bo i ett ordinärt boende, och inte har rätt till personlig assistans, har bara möjlighet att beviljas mer punktvisa insatser enligt lagen.37 Det handlar främst om ledsagarservice och avlösarservice. 37 Ordinärt boende används här med samma betydelse som i officiella statistik, d.v.s. som boende i vanliga flerbostadshus, egna hem eller motsvarande till skillnad från särskilda boendeformer. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting service är dock avsett för service utanför hemmet och avlösarservice till stor del för den enskildes anhöriga. Annan hjälp med att sköta hus och hem eller personliga behov kan beviljas som hemtjänst enligt SoL. kan även omfatta ledsagning, avlösning och s.k. boendestöd. Mot den bakgrunden kan det diskuteras om LSS motsvarar de behov som delar av personkretsen har av stöd och service för att leva som andra i ett ordinärt boende och med så lite särskilda stödinsatser som möjligt. Ledsagning är, enligt termråd, stöd av följeslagare ute i samhället för person med funktionsnedsättning. Ledsagning kan ges både som bistånd enligt SoL och som insats enligt LSS. I 9 § 3 LSS kallas insatsen ledsagarservice. Den enda förarbetestext som gäller ledsagarservice finns i regeringens proposition 1992/93:159. (Ledsagarservice var inte en egen insats i förslag till LSS. I stället skulle tidsbunden hemtjänst, i vilket ledsagning kunde ingå, kunna beviljas. Se nedan.) Där framgår det att ledsagning är en betydelse- full verksamhet som kan underlätta för personer att delta i sam- hällslivet, även om det är en relativt outvecklad stödform. Det föredragande statsrådet bedömde att ledsagning bör urskiljas som en särskild insats för personer som inte har personlig assistans för att t.ex. besöka vänner, delta i fritidsaktiviteter eller i kulturlivet eller bara för att promenera. hade 9 700 personer verkställda beslut om ledsagarservice enligt LSS. –ökade antalet verkställda beslut , vilket var något över genomsnittet för de LSS-insatser som kommunerna beslutar om. av dem som hade ett verkställt beslut om ledsagarservice var medan var i åldern 23–. I den yngre gruppen är sex av tio personer med Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Fördelningen mellan män och kvinnor är i stort sett jämn i de äldre grupperna. Omkring två tredjedelar av alla som hade ledsagarservice omfattades av personkrets 1. Antal timmar för ledsagarservice varierade från några enstaka timmar till ungefär . Det vanligaste var en till , vilket gällde för av alla med ledsagarservice. Enligt tidigare kartläggningar är ledsagarservice en av de insatser där antalet verkställda beslut per 10 000 invånare varierar mest mellan kommunerna. Ledsagarservice är en av de LSS-insatser där utvecklingen av rättspraxis har varit tydligast. Det första målet enligt LSS som Regeringsrätten avgjorde gällde faktiskt ledsagarservice.38 Frågan var om en person som hade en bostad med särskild service för vuxna enligt LSS i form grupp- bostad också kunde beviljas ledsagning för fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter. Stöd för detta ingår enligt LSS i insatsen (numera enligt 9 c §). Mot bakgrund av den varierande utform- ningen av gruppbostäder – när det gäller antalet boenden, deras individuella behov och den fasta bemanningens storlek och tjänstgöringstider – och genom att det i lagen inte finns något förbud mot det kunde bostadsinsatsen inte utgöra något hinder mot att också ledsagarservice enligt LSS beviljas. Man konstaterade att det fanns ett stödbehov som inte tillgodosetts för att personen skulle kunna genomföra fritidsverksamheten. har Regeringsrätten i ett mål bedömt att en person hade rätt till ledsagning för en resa till . hade i målet anfört bl.a. följande. Vid bedömningen av om en person har behov av en insats för sin livsföring enligt LSS måste en jämförelse göras med den livsföring som kan anses normal för personer i samma ålder. Det måste anses ingå i normal livsföring att få åka på semester utomlands.39 Det finns också flera kammarrättsdomar om ledsagarservice som bidragit till att precisera insatsens innehåll och gränser. Se vidare bilaga 11. 38RÅ 1995 ref 47. 39RÅ 2003 ref 90 (I). Insatser och uppgifter för kommuner och landsting