sou · GXB348 · 2009-05-29 00:00:00 — Bortsett från pro- blemet med lagens intention, kan det vara troligt att de eventuella problem som uppstod i samband med byggnationen i stor utsträckning utgjordes av problem för företaget som byggde led- ningen, och som till viss del kanske hade kunnat undvikas genom ett koncessionsförfarande. Ett annat tänkbart enstaka fall skulle kunna utgöras av anslut- ningen av en stor slutförbrukare i till det svenska naturgas- systemet. Eftersom tariffstrukturen i kombination med dåvarande tariffnivåer inte kunde betraktas som särskilt fördelaktiga, under- söktes möjligheten till en alternativ ledningsdragning i syfte att skapa bättre förutsättningar. Det kom dock aldrig att byggas någon parallell ledning då det ekonomiska incitamentet förändrades genom en sänkning av den samlade överföringstariffens nivå. Faktum är att det inte tycks ha byggts någon parallell ledning överhuvudtaget i det svenska naturgassystemet. En bidragande orsak till detta är troligen att det genom öppningen av den svenska naturgasmarknaden råder åtskillnad mellan nät- och handels- verksamhet i kombination med ett reglerat tredjepartstillträde till nätet och en tydlig reglering av nätägarnas åtaganden i samband med t.ex. anslutning, överföring, underhåll och utbyggnad. En nät- ägare kan i detta avseende inte anses ha något egentligt skäl för att bygga en ny ledning till en slutförbrukare som redan är ansluten. Om en nätägare väljer att bygga en ny ledning intill en befintlig i syfte att skapa konkurrens i nätverksamheten, så är det dessutom inte bara den ursprungliga ledningen som utsätts för konkurrens. I praktiken borde konkurrensen upplevas som svårare för ägaren av den nya ledningen, som genom överföringstariffen ska konkurrera med en ledning som kan tänkas vara mer eller mindre återbetald. Detta kan vara ytterligare en bidragande orsak till att parallella led- ningar tycks vara ovanliga i det svenska naturgassystemet. Ett ytterligare och inte helt oväsentligt hinder är att möjligheten till byggnation av parallella ledningar endast kan betraktas som befintlig i fråga om koncessionsfria ledningar. Även om det kan finnas incitament hos vissa slutförbrukare att bygga parallella led- ningar mot bakgrund av nuvarande tariffstruktur, bör det inte anses vara troligt att det finns någon egentlig ekonomi i att endast bygga förbi nätägaren längst ner i kedjan. Skulle en koncessionsansökan lämnas in i syfte att bygga förbi en befintlig ledning, bör man kunna anta att någon koncession inte kommer att beviljas. El- och gasmarknadsutredningen konstaterade slutligen att det även skulle kunna innebära nackdelar att utestänga konkurrens vid en eventuell utbyggnad av naturgassystemet, eftersom konkurrens inom denna sektor borde kunna bidra till att stimulera och effekti- utbyggnaden, på samma sätt som konkurrens gör i andra sektorer. Detta bör i sammanhanget betraktas som tänkvärt efter- som inte bara konkurrensen i sig, utan även själva möjligheten till konkurrens, kan bidra till att stimulera den fortsatta utvecklingen av det svenska naturgassystemet. Slutsats – Relationen mellan naturliga monopol och konkurrens Det bör och under överskådlig framtid inte anses finnas något behov av att skydda nätägarna i det svenska naturgassystemet genom att införa ett reglerat monopol på nätverksamheten. Genom uppdelningen i nät- och handelsverksamhet i kombina- tion med ett reglerat tredjepartstillträde, offentliggjorda tariffer och en tydlig reglering av nätägarens åtaganden i fråga om anslut- ning, överföring, underhåll och utbyggnad, bör drivkraften för konkurrens mellan nätägare anses vara liten. Den eventuella drivkraft för byggnation av parallella ledningar som fortfarande kan finnas på den svenska naturgasmarknaden bör anses föreligga hos vissa slutförbrukare som, på grund av sitt geo- grafiska läge och i kombination med nuvarande tariffstruktur, kan minska sin överföringskostnad genom att kringgå en eller fler överliggande nätägares nät. I praktiken bör dock möjligheten till detta betraktas som begränsad eftersom det normalt torde krävas en koncessionspliktig ledning för att investeringen skulle få något egentligt ekonomiskt värde. Bortsett från den reglering som följer av att koncession inte antas beviljas för en parallell ledning, bör nätverksamheten på den svenska naturgasmarknaden fortfarande kunna betraktas som ett naturligt monopol vilket gör att förslaget om utvidgat konces- sionskrav i detta avseende bör kunna betraktas som överflödigt. Förslaget till utvidgat koncessionskrav på den svenska naturgas- marknaden bör inte längre betraktas som aktuellt. Detta beror i väsentlig utsträckning på att den svenska naturgasmarknaden, såväl som regleringen av denna, har genomgått så pass stora förändringar sedan det ursprungliga förslaget skrevs att det kan anses medföra någon nytta för, eller förbättring av, marknadens funktion. Ägarförhållanden, tariffstruktur och nuvarande uppdelning mellan transmission och distribution kan betraktas som exempel på grundläggande orsaker till att införandet av ett utvidgat konces- sionskrav har kommit att övervägas under ett antal års tid. De före- slagna reglerna kan emellertid inte anses bidra till att åtgärda pro- blemen, utan endast möjligen bidra till att behandla vissa av symp- tomen. Det kan finnas anledning att överväga om myndigheten bör ges tillfälle att i förväg pröva lämpligheten hos den aktör som avser att bedriva nätverksamhet i det svenska naturgassystemet. finns denna möjlighet endast genom naturgaslagens regler kring koncessions för naturgasledning. I syfte att ge myndigheten möj- lighet att pröva lämpligheten hos en nätägare i förväg, bör emeller- tid en smärre komplettering av naturgaslagen vara att föredra framför att införa föreslagen områdeskoncession och reglerat monopol på nätverksamheten. Det naturliga monopolet tycks i allt väsentligt fortfarande kunna betraktas som naturligt, eftersom nätägarna i det svenska naturgasnätet generellt inte tycks se några hot från andra nätägare och inte heller tycks se några större möjligheter med förslaget till utvidgat koncessionskrav. Dessutom tycks möjligheten till konkur- rens inom nätverksamheten ha ett visst värde, eftersom denna i sig kan tänkas bidra till att nätverksamheten faktiskt bedrivs mer effektivt än om den bedrivs i form av ett reglerat monopol. Nuvarande undantag från koncessionsplikt kan anses motsvara naturgasmarknadens behov. En tydligare avgränsning mellan transmission och distribution skulle dock kunna bidra till en tydli- gare gräns för vilka ledningar som inte avses omfattas av det nuvarande koncessionskravet. Skulle andra slutsatser än de som dras i denna rapport leda till att förslaget om utvidgat koncessionskrav på den svenska natur- gasmarknaden införs, bör det anses vara viktigt att avgränsningen mellan de olika koncessionerna har sin utgångspunkt i syftet med en naturgasledning och inte huruvida den är belägen före eller efter en mät- och reglerstation. Områdeskoncessionen bör dessutom gälla tills vidare och till sin omfattning inte innebära några begränsningar för andra aktörer att bygga och driva lagringsanläggningar, förgasningsanläggningar eller SOU 2009:48 Bilaga 6 produktionsanläggningar för biogas inom det koncessionerade området. Vid ett utökat koncessionskrav vore det dock rimligt om dessa typer av anläggningar omfattas av någon form av koncession i den mån de ansluts till ett nät inom ett koncessionsområde. Konces- sionsförfarandet bör emellertid hanteras separat vid sidan av områdeskoncessionen. Lokala biogasnät bör inte omfattas av föreslagna regler oavsett förslagets framtid. Undantaget från koncessionsplikt för naturgas- ledningar inom hamn- och industriområde bör dessutom bevaras, tillsammans med naturgasförordningens undantag för ombyggnad av m.m. Översyn av naturgaslagen – med en marknadsbeskrivning (ER 3:2002), El- och gasmarknaderna – Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129), slutbetänkande av El- och gasmarknadsutredningen Reglering av elnätstariffer m.m., kommittédirektiv (2006:39) och rådets direktiv /55/EG av , Europeiska unionens officiella tidning , , /Generellt Leveranser och förbrukning av bränsle fjärde kvartalet 2007 samt (EN 31 ), Statens energi- myndighet (STEM) och SCB Energiförsörjningen fjärde kvartalet samt (EN 20 ), () och SCB /Kundstöd/Naturgas/Värmevärde Energiläget 2007, /Fakta om energigas/Naturgas/Statistik Lag om ändring i naturgaslagen (2000:599), SFS 2002:654 Utvärdering av marknadsmodeller på den svenska naturgas- marknaden, Nordisk familjebok, Uggleupplagan Fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33), betän- kande av Lag (1978:160) om vissa rörledningar Regeringens proposition 1999/2000:72 Ny naturgaslag Regeringens proposition 2004/05:62 Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas m.m. Naturgaslag (2005:403) Naturgasförordning (2006:1043) /Transmission/Gasanlæg SOU 2009:48 Bilaga 6 Naturgasforsyningslov, LBK nr. 1116 af 08/11/2006, Naturgasmarknadslag (508/2000), Ellag (1997:857) Regeringens proposition 2005/06:158 Åtgärder för att stärka kun- dernas ställning på energimarknaden m.m. I samband med rapportens utformning har möten genomförts med: (Industry Park) (Kraftringen Energihandel) Telefonsamtal har dessutom ägt rum med: 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. 2009_SOU register S-format.indd 2 En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. 2009_SOU register S-format.indd 3 Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 2009_SOU register S-format.indd 4