sou · GXB319 · 2009-02-24 00:00:00 — Utred- ningen ser emellertid – också på detta område – en risk att mottag- ningsverksamheten inte ges vederbörlig prioritet. De anställda som arbetar med mottagningsverksamhet har omfattande kontakter med individerna. Svåra frågor kopplade till boende, hälsa, familje- situation och den sociala situationen i övrigt kan aktualiseras i dessa kontakter. Också dessa yrkesgrupper måste ges de kunskaper och det stöd de behöver. Det är därför enligt utredningens upp- fattning angeläget att säkerställa att det utvecklingsarbete som bedrivs inom på det aktuella området, i nödvän- dig utsträckning omfattar även den personal som ansvarar för mottagandet av asylsökande. Värdegrund och förhållningssätt inom mottagandet av asylsökande 12.2.2Hur tillgodose behoven hos vissa särskilda grupper av asylsökande? Utredningens bedömning: förmåga att i mottagandet identifiera och tillgodose behov hos grupper av asylsökande med särskilda behov behöver i vissa avseenden utvecklas. Det är angeläget att i den utredning av individen som görs kan identifiera samtliga för mottagandet av den asyl- sökande relevanta omständigheter. Det handlar bl.a. om sociala och hälsorelaterade omständigheter. Verket måste därför ha en bred allmän kompetens. Detta innebär emellertid inte att det är Migra- tionsverkets sak att i alla delar utreda och vidta åtgärder för att säkerställa att individens behov tillgodoses. I många fall handlar det i stället om att samverka med andra myndigheter, så som kommun och landsting, för att utreda och säkra att relevanta åtgärder sätts in (jfr avsnitt 4.3.3). Utredningen bedömer att i vissa avseenden behöver utveckla sin organisation och verksamhet för att i motta- gandet bättre kunna identifiera och tillgodose behov hos grupper av asylsökande med särskilda behov. Det finns bl.a. behov av rutiner för att i större utsträckning koncentrera asylsökande med likartade särskilda behov till en eller ett fåtal orter. För individen kan det psykosocialt vara av stor bety- delse att hamna bland asylsökande med vilka man delar livssituation eller en specifik problematik. Det är även viktigt att det finns en kritisk massa av erfarenhet och kunskap för att individen ska kunna ges ett bra stöd i mottagandet. Det gäller både den egna organisa- tionen och andra berörda instanser, som kommuner och landsting. Men det handlar inte bara om det. Det torde också i högsta grad vara rationellt ekonomiskt och gagna effektiviteten i verksamheten med en större samordning av hur grupper av asylsökande med sär- skilda behov hanteras. Ett exempel på detta är gruppen döva asylsökande. Det är en grupp med mycket specifika särskilda behov som trots detta i stor utsträckning har spridits ut över mottagningsenheterna i landet. De 40 döva asylsökande som var inskrivna i mottagnings- systemet, var placerade på 17 olika orter. Följden har blivit isole- ring för individen och brister i mottagandet. Värdegrund och förhållningssätt inom mottagandet av asylsökande har fattat beslut om att bevilja Västan- viks folkhögskola och projektmedel från flyktingfonden. Det aktuella projektet syftar just till att förbättra mottagandet och – i förekommande fall – introduktionen av döva och hörselskadade asylsökande. Projektet bygger bl.a. på att erbjuda alla döva asylsökande boende antingen vid Västanviks folkhögskola eller, vad gäller barnfamiljer, på någon av de orter där det finns specialskolor för döva och hörselskadade barn. Västanviks folkhögskola har som huvudman och erbjuder normalt utbildning av olika slag för döva. Utredningen vill understryka vikten av att följa upp projektet och att i sinom tid ta till vara goda erfarenheter i den reguljära verksamheten. I sammanhanget är det viktigt att understryka att det kan finnas ekonomiska begränsningar för att i den reguljära verksamheten införliva erfarenheter av projekt av aktuellt slag. Även om så är fallet är det angeläget att verkar för att hitta organisatoriska eller andra lösningar som gör att grupper av asylsökande med särskilda behov kan få ett bra bemötande och stöd och som också underlättar för kommuner och landsting att göra nödvändiga insatser. En möjlighet kan vara att på varje mottagningsenhet eller mot- svarande utse en tjänsteman med särskilt ansvar att stödja, sam- ordna, följa och utveckla enhetens arbete i vissa specifika avseen- den. Det skulle t.ex. kunna handla om frågor som rör jämställd- hetsaspekter i mottagandet samt bemötande av och stöd till barn, äldre, personer med funktionsnedsättningar och homo- och bisex- uella och transpersoner. Att utveckla denna typ av organisatoriska lösningar kan vara ett viktigt komplement till de utbildningssats- ningar som görs inom , men som inte omfattar alla anställda inom mottagandet. 12.2.3Värdet av extern oberoende uppföljning och granskning Utredningens bedömning: Det finns skäl att låta externa aktö- rer bidra i arbetet för att utveckla verksamhet när det gäller förhållningssätt till och bemötande av den asyl- sökande. Värdegrund och förhållningssätt inom mottagandet av asylsökande Det finns alltid en risk att en organisation blir hemmablind och – i reaktion mot en komplicerad verklighet eller kanske kritisk omvärld – sluter sig. I förlängningen kan då utvecklas attityder, språkbruk och beteenden som inte är förenliga med de krav som måste ställas i offentlig verksamhet. Liknande resonemang i fråga om har förts i såväl forskningsstudier och i den granskning som Statskontoret genomförde av 2004.3 I Statskontorets gransk- ning av påpekas bl.a. att organisationen är sluten gentemot omvärlden och att ... transparens inte varit ett utmärkande drag för verksamheten. Statskontoret konstaterar vidare i sin rapport att extern tillsyn och granskning bör medföra större öppenhet och i förlängningen också ge de asylsökande större möjligheter att hävda sina rättigheter. rekommenderas i anslutning till detta att anlita utomstående expertis för att granska olika delar av sin verk- samhet. Utredningen delar uppfattningen att utomstående expertis i olika avseenden kan tillföra verksamhet mycket. Myndigheten har själv utnyttjat extern konsult- hjälp för att se över och utveckla asylprocessen och förkorta hand- läggningstiderna i asylärenden. har också samver- kat med frivilligorganisationer. Exempelvis har Röda Korset utvär- derat hur hanterar könsrelaterad förföljelse både utifrån ett prövnings- och ett mottagandeperspektiv. Röda Korset presenterar också en utvärdering av hur och landstingen beaktar asylsökandes behov ur ett hälsoperspektiv. Utredningen menar att det kan finnas väl så goda skäl att ta extern hjälp och låta en utomstående oberoende aktör lysa igenom verk- samheten när det gäller frågor som rör förhållningssätt till och bemötande av den enskilde asylsökande. Erfarenheter av externa granskningar syftande till att kvalitetssäkra asylmottagandet i olika hänseenden finns inter- nationellt. Exempelvis har det finska i samarbete med kommunen Oravais flyktingmottagning i Öster- botten genomfört ett projekt, LATU, för kvalitetssäkring av asylmottagandet i Finland.4 Projektet har finansierats av den 3Se : I väntan på asyl. Retorik och praktik i svensk flyktingpolitik. Avhandling i etnografi, , 2004 samt Tydligare styrning av , Statskon- torets rapport 2004:20. 4För en kortfattad redovisning av studien, se: ?id=588. Värdegrund och förhållningssätt inom mottagandet av asylsökande Utgångspunkt har varit en gedigen forskningsstudie, som beskriver och analyserar det finska asyl- mottagandet ur en rad olika perspektiv. 13Särskilt om frivilligorganisationernas roll Utredningen har i uppdrag att utreda möjligheterna att tillvarata, bredda och fördjupa de ideella organisationernas engagemang inom mottagandet samt lämna förslag på hur staten kan stimulera dessa organisationer att i större omfattning få en roll och delta i mottagandet av asylsökande. Kapitlet inleds med en redovisning av erfarenheter av samverkan med frivilligorganisa- tioner. Därefter beskrivs aktuella initiativ på central nivå rörande samverkan mellan staten och frivilligorganisationerna. Det ges också några exempel på frivilligorganisationer som är aktiva på asylmottagandets område och på specifika verksamheter och initiativ av särskilt intresse. Avslutningsvis redovisar utredningen sina överväganden. 13.1Erfarenheter inom av samverkan med frivilligorganisationer har en lång tradition av att samverka med frivilligorganisationer. Det mest utvecklade samarbetet inleddes och pågick . Då drev Röda Korset ett antal anläggningsboenden på uppdrag av . I samband med att situationen på stabiliserades och inströmningen av asylsökande gick ned, började att avveckla mottagningsenheter runtom i . I första hand avvecklades externa enheter. Orsaken var primärt att de fackliga organisationerna drev detta gentemot verksledningen. avvecklades också många enheter som drev i egen regi. Omfattningen av förekommande samverkan mellan Migra- tionsverket och frivilligorganisationer varierar mycket mellan olika Särskilt om frivilligorganisationernas roll enheter inom myndigheten. Det finns enheter som inte har någon samverkan alls med frivilligsektorn. finns det enheter med en väl utvecklad samverkan med frivilligorganisationer av olika slag. De verksamheter som bedrivs kan t.ex. vara inriktade mot information, psykosocialt stöd eller praktisk sysselsättning och aktivitet. Förhållandevis vanlig är olika verksamheter för barn eller verksamhet särskilt inriktad mot kvinnor. Initiativet till samverkan kan antingen komma från frivillig- organisationerna själva eller från . Hur formerna för samverkan ser ut lokalt är i hög grad beroende av de enskilda människor som är aktiva i organisationerna på lokalplanet. är det ett fåtal individers engagemang som håller igång en verksamhet. Det innebär att verksamheten blir sårbar och att kontinuiteten inte alltid är den bästa. Det tyngsta skälet för att involvera frivilligsektorn i mottagandet av asylsökande har varit att det ger de asylsökande möjlighet att få stöd av någon som inte representerar en myndighet och som inte heller är inblandad i prövningen av individens asylärende. bedömer att frivilligorganisationerna på många håll ger ett värdefullt stöd till de sökande och ger möjligheter till asylsökande att komma i kontakt med det svenska samhället och i bosatta. Problem som uppstår beror, enligt , ofta på att organisationerna eller dess aktiva medlemmar inte förstår uppdrag. Man har synpunkter på de beslut som fattas och det har också hänt att man har förhindrat verkställigheter av utvisningsbeslut. Huvuddelen av förekommande samverkan mellan frivillig- organisationer och bedrivs inom ramen för Europeiska flyktingfonden (ERF). Flyktingfonden och dess systerfond Återvändandefonden ska medfinansiera angeläget utvecklingsarbete, som bedrivs av bl.a. , kom- muner/landsting, organisationer, forskningsinstitutioner, företag, stiftelser. Innevarande programperiod för de båda fonderna sträcker sig . Som ett led i arbetet med att ta fram nationella fleråriga program för Flyktingfonden och Återvändandefonden genomfördes ett NGO-Forum i samverkan mellan UNHCR:s Stockholmskontor, fondsekretariat och Röda Korset. Vid de gruppdiskussioner som fördes kring mottagande framkom bl.a. behov av att utveckla dels informationen till de asylsökande, både Särskilt om frivilligorganisationernas roll vad gäller innehåll och form, dels bosättningsarbetet. Vad gällde bosättningsarbetet efterlystes bl.a. en ökad regional samverkan.1 Något särskilt uppdrag till från regeringen, att samverka med frivilligsektorn finns inte. Det finns inte heller några särskilda riktlinjer inom myndigheten – vid sidan om det som gäller för flyktingfonden – för om, hur, när, i vilken omfattning och i vilka avseenden som samverkan med frivilligorganisationer ska eller bör äga rum. 13.2Samverkan mellan staten och frivilligorganisationerna – aktuella initiativ Organisationer inom det sociala området, regeringen och Kommuner och Landsting har avslutat en dialog på det sociala området. Dialogen har resulterat i en överens- kommelse i form av en ömsesidig avsiktsförklaring2. Huvudmålet med överenskommelsen är att stärka de idéburna organisationernas självständiga och oberoende roll som röstbärare och opinionsbildare, samt att stödja framväxten av en betydligt större mångfald av utförare och leverantörer inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Överenskommelsen ska tydliggöra de ideella aktörernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer verksamma på området. En ytterligare viktig fråga i överenskommelsen är hur organisationerna parallellt med att vara utförare ska kunna fungera i rollen som röstbärare och opinionsbildare, inte minst för människor som befinner sig i utanförskap. Regeringens inbjudan till dialogen har haft flera motiv. Bland annat har dialogen under en följd av år efterfrågats av representanter för de idéburna organisationerna inom det sociala området. Genom dialogen har regeringen också velat ta till vara de idéburna organisationernas kunskap och engagemang och lyfta fram att organisationerna fyller en viktig funktion när det gäller att göra det möjligt för människor att påverka såväl sin egen vardag som samhället i stort. Under arbetets gång har Socialdemokraterna, och informerats om dialogen och en 1Rapport från NGO-Forum II. Europeiska flyktingfonden 12–(). 2Protokoll vid regeringssammanträde , IJ2008/2120UF (delvis). Särskilt om frivilligorganisationernas roll diskussion har förts kring överenskommelsens innehåll. Kring de centrala delarna av överenskommelsen finns därmed en bred politisk uppslutning. I överenskommelsen formuleras utgångspunkter, en vision och principer för det framtida samspelet mellan parterna. De gemensamma principerna har tagits fram med beaktande av de problem och hinder som har identifierats under dialogen mellan regeringen och de idéburna organisationerna. De föreslagna principerna syftar till att bidra till långsiktighet och förutsägbarhet i relationerna mellan de olika aktörerna. Principerna är vägledande för ett antal övergripande åtaganden från parterna som kan följas av konkreta åtgärder – till överenskommelsen fogas åtgärdsplaner för respektive part. Varje part ansvarar för sin egen åtgärdsplan medan principerna ägs gemensamt. De principer som formuleras tar sikte på: -självständighet och oberoende -öppenhet och insyn, samt -mångfald (som i sammanhanget avser att samhället välkomnar idéburna organisationer och utförare inom det sociala området med olika värdemässiga eller metodologiska utgångspunkter). I överenskommelsen anges slutligen också att regeringen avser att genomföra en dialog för att också stärka de idéburna organisationernas möjligheter att bidra till introduktionen av nyanlända till . Förslag om att etablera en sådan dialog hade tidigare lämnats av Utredningen om nyanländas arbetsmark- nadsetablering i betänkandet SOU 2008:58. beslutade regeringen3 i enlighet med ovanstående. I beslutet inbjuder regeringen idéburna organisationer som är verksamma på integrationsområdet till en dialog. Dialogen ska enligt beslutet även omfatta organisationer som arbetar med mottagande av asylsökande. 3 Protokoll vid regeringssammanträde , IJ2008/60/UF. Särskilt om frivilligorganisationernas roll 13.3Organisationer och verksamheter inom frivilligsektorn – några exempel Svenska Röda Korset är den frivilligorganisation som har den mest omfattande och mångsidiga verksamheten relaterade till asylsökande. Organisationen erbjuder bl.a. information om asylprocessen, rådgivning och stöd i asylärenden och hjälp vid återvändande. Något som Röda Korset erbjuder på många platser i är också medmänskligt stöd till de asylsökande. Denna verksamhet har olika inriktning beroende på lokala behov och resurser. Det kan t.ex. handla om besöksverksamhet på förlägg- ningar och förvarsenheter, samtalsgrupper, läxhjälp, språkträning, simskola och barnverksamhet. förvar och förläggningar besöks inte minst också för att bevaka de asyl- sökandes rättigheter och bryta deras isolering. Asylsökande är välkomna att delta som frivilliga medarbetare i alla Röda Korsets olika verksamheter. En enskild lokal verksamhet som kan utgöra exempel är Flyktingcentrum . Det övergripande syftet med centret är att ge asylsökande i Bodens kommun stöd så att de ska kunna förbättra sin livssituation och sitt välbefinnande. Röda Korset samverkar lokalt med berörda myndigheter och organisationer. Navet i centret är en särskild lokal, Träffpunkten. Där kan asylsökande få psykosocialt stöd av olika slag. Barn kan få läxhjälp. Undervisning i vardagssvenska och simskola är andra aktiviteter som erbjuds med kopplig till centret. Röda Korset bedriver vidare en utvecklad verksamhet för återvändande till , och Kosovo. Syftet är att asylsökande som fått avslag på sin asylansökan ska ha möjlighet att återvända till sitt ursprungsland under säkra och värdiga former. En viktig aspekt av detta är att förbättra förutsättningarna för social reintegration för dem som återvänder. En viktig del av Röda Korsets engagemang inom mottagandet av asylsökande är också de behandlingscenter (RKC) för krigsskadade och torterade som finns på sex olika platser i : , , , , och . Målet för verksamheten är att människor som utsatts för krigstrauma och tortyr får den vård de behöver för att i möjligaste mån återfå psykisk och fysisk hälsa. Behandlingen vid RKC utgår från patientens totala livssituation. Såväl medicinska, psykologiska som Särskilt om frivilligorganisationernas roll sociala behov vävs in i en helhetsbedömning. Både vuxna och barn och ungdomar är välkomna. På RKC arbetar behandlingsteam med läkare, psykologer, psykoterapeuter, socionomer, sjukgymnaster och tolkar för att ge en så bra rehabilitering som möjligt. RKC är knutna till övrig verksamhet inom Röda Korset såsom rådgivning, efterforskning av anhöriga och medmänskligt stöd från flyktingguider. Ett hundratal frivilliga medarbetare arbetar direkt eller indirekt med att ge socialt och medmänskligt stöd till dem som är i behandling. 13.3.2Sveriges Kristna Råd m.fl. och anordnade Kristna Råd fyra tvådagarskurser på temat introduktion och integration med fokus på samverkan. Kurserna var en fortsättning på ett samarbete som kommit till stånd året innan mellan Kristna Råd, Muslimska Råd, Judiska , och där man gemensamt konstaterade att det behövs mer kunskapsutbyte och samverkan framför allt på lokalplanet. I rapporten om samverkan (, avdelningen för kyrkoliv och samhällsansvar) sammanfattas vad som framkom vid kurserna. I rapporten lyfts fram att frivilligorganisationernas styrka är det personliga mötet och att skapa en känsla av delaktighet i det civila samhället. Frivillig- organisationerna, inte minst trossamfunden, arbetar utifrån ett individ- och familjeperspektiv. Uppdraget är samlat och inte uppdelat på olika myndighetsuppdrag och innebär helhetssyn. Det lyfts också fram att trossamfund erbjuder ett sammanhang där de andliga perspektiven i livet får utrymme och att många som invandrar till bär med sig en stark gudstro. Flykting- situationen i sig innebär också att de existentiella frågorna aktualiseras. I rapporten diskuteras också ingående olika utmaningar och problem vid frivilligsektorns samverkan med det offentliga. Problem som berörs är att frivilligorganisationer kan ha svårt att hantera omfattande administration, olika rättssäkerhetsaspekter som överklagbarhet, offentlighet och sekretess samt att det är svårt för aktörer inom frivilligsektorn att vinna offentliga upphandlingar. I detta sammanhang uppmärksammas att det enligt nuvarande upphandlingsregler inte finns mycket utrymme för att ta hänsyn till Särskilt om frivilligorganisationernas roll sociala aspekter och kvaliteter. I rapporten lyfts också fram att det finns en risk med att frivilligsektorn åtar sig uppdrag från Migra- tionsverket. Rollfördelningen kan bli förvirrande och kyrkornas trovärdighet i arbetet för människor som söker asyl kan ta skada. Mot bakgrund av resonemang som dessa konstateras i rapporten att det är önskvärt att det offentliga hittar former för samverkan med frivilligsektorn som inte handlar om att lägga ut hela uppdrag på den, utan om att just samverka. Det formuleras också ett antal nyckelfaktorer för lyckad samverkan. Nedan lyfts ett antal av dessa nyckelfaktorer upp i punktform. Låt alla som ska vara med vara med från början! Låt målgruppen bli delaktig! Bygg upp en förståelse för varandras uppdrag och särart! Bygg upp en förståelse för varandras förutsättningar! Hitta gemensamma utgångspunkter! Definiera nyttan av samverkan och sätt upp tydliga ramar! Dokumentera och utvärdera! 13.3.3Association for Eritrean Asylum Seekers in (AEASS) in (AEASS) drev projektet egen kraft – asylsökande organiserar sig. Verksamhetens grundidé var att mer etablerade och resursstarka eritreanska asylsökande arbetade med att ge juridiskt och socialt stöd och rådgivning till sina nyanlända landsmän, men också med en alternativ organiserad verksamhet. Verksamheten bedrevs inom ramen för gemenskapsinitiativet Equal och med stöd av Studiefrämjandet och den Nationella temagruppen asyl & integration. Många av de eritreanska asylsökande som kom till fick först efter en mycket lång process och efter överklaganden till uppehållstillstånd. Ett viktigt inslag i AEASS verksamhet var stöd och rådgivning till medlemmarna vad gäller själva asylprövningen. Vid sidan om detta erbjöd dock föreningen också socialt stöd och anordnade aktiviteter och utbildning som kom att fungera som ett alternativ och komplement till organiserade sysselsättning. Särskilt om frivilligorganisationernas roll Det fanns från medlemmarnas sida ett missnöje med den organiserade sysselsättning som erbjöds av , både vad gäller verksamhetens innehåll och begränsningar . Genom Studiefrämjandet i fick föreningen tillgång till en lokal och viss utrustning som gav den möjlighet att anordna utbildningar i svenska och datorkunskap, syverkstäder och fritids- och sociala aktiviteter. Aktiviteterna var knappast i sig annorlunda mot dem som erbjuds i organiserade sysselsättning, det unika var snarare att de organiserades och beslutades av målgruppen själv och att lärare/handledare i stor utsträckning var redan etablerade eller mer resursstarka landsmän. Detta innebar bl.a. att relationen mellan lärare/handledare/rådgivare och de asylsökande kom att präglas av tillit och förtroende och att de redan etablerade, tidigare asylsökande kom att fungera som mediatörer/mentorer/coacher för de asylsökande i relation till det omgivande, nya samhället. Föreningen gav också stöd i den fortsatta introduktionen i svenskt samhälle och arbetsliv till de individer som beviljades uppehållstillstånd. AEASS har på uppdrag av NTG-asyl & integration i skrift sammanställt erfarenheterna av föreningens arbete.4 drev Svensk flyktinghjälp (Swera) projektet tillsammans med elva kommuner i , och län: , , , , , , , , , och . Projektet syftade till att låta flyktingar och vanliga svenskar mötas och stöddes av Europeiska Flykting- fonden. Projektet var alltså inriktat mot flyktingar men har ändå intresse i sammanhanget. Genom projektet gavs såväl flyktingar som deltagande volon- tärer möjligheter att utveckla relationer som annars inte hade kommit till stånd och därmed vidga sina perspektiv. Inte minst innebar det personliga mötet möjligheter för nyanlända att på ett annat sätt komma in i det svenska samhället och förstå hur det 4 Av egen kraft. Asylsökande organiserar sig. Ginbot , NTG-asyl & integrations skriftserie nr 1, 2006 samt A Handbook for Asylum Seekers in . Ginbot , NTG- asyl & integrations skriftserie nr 5, 2007. Särskilt om frivilligorganisationernas roll Inom ramen för projektet gavs möjligheter både till gruppaktiviteter och till, för den som ville, att bli matchad mot en person eller en familj som man bedömdes passa ihop med.