sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — Faktumet att personalen till stor del kommer från kärnverksamheten, i kombination med att IT-utvecklingen gått i makligt tempo, har erbjudit ett fungerande IT-stöd till relativt liten kostnad. Stödsystemen är dock inte helt användarvänliga. Informationssäkerhet Informationssäkerhetsområdet är centralt för Kriminalvårdens arbete. Säkerhetsklassning av information måste genomföras för att garantera lagenlig sekretess samt riktighet, tillgänglighet och spårbarhet. Granskningen visar att informationssäkerheten har uppenbara brister. En sådan brist handlar om informationsklassning, som utgör grunden för kravställan på såväl funktionalitet i programvaran som teknik. Den enda information som har säkerhetsklassning är den som är kopplad till underrättelseverksamheten. För sådan information finns interna domäner i säkerhetsregistret. Övrig information, oavsett typ, är inte klassad. Även tekniskt är merparten av informationen i systemen inte speciellt svåråtkomlig, då näten hänger ihop fysiskt och databaser är gemensamma för många olika datatyper. En annan brist är att information kan läggas in och ändras av olika användare utan tillräcklig spårbarhet. Det kan leda till att information i systemen inte alltid ses som fullständigt tillförlitlig, vilket i sin tur kan leda till osäkerheter, dubbelarbete eller felaktig myndighetsutövning. Bilaga 4 SOU 2009:80 Målnedbrytning Spårbarheten från de övergripande verksamhetsmålen ner till specifika aktiviteter inom IT är otydlig. Nedbrytningen av målen är inte formaliserad och eventuell koppling till kärnverksamhetens mål är därmed slumpmässig eller indirekt uppkommen. På det personaladministrativa området har (som nämndes i historieavsnittet) leveranserna inte skett enligt specifikation. Resultatet är att funktioner som bör ha IT-stöd för att fungera effektivt, såsom reseräkningshantering och statistikbearbetning, fortfarande till stor del sköts manuellt. Så har situationen sett ut , men konsekvenserna är inte tillräckligt utredda. Kanske är det mer kostnadseffektivt att helt byta spår än att fortsätta resonera med en leverantör som har problem att leverera? En viktig förutsättning för att IT-stöd ska kunna tas fram och implementeras framgångsrikt i en verksamhet är att den i sig är välbeskriven och att det är tydligt vem som ska göra vad. Det är således en nödvändig förutsättning för effektivt IT-stöd att först ha välfungerande, effektiva och tydliga processer för de områden som ska stödjas. Den situationen råder tyvärr inte på Kriminalvården , utan arbetssätten skiljer sig åt mellan regionerna och alla verksamhetsområdens arbetssätt är inte väldefinierade. Det är också oklart hur de processer som faktiskt finns beskrivna efterlevs. Stora delar av administrationen är fortfarande pappersbaserad och dubbelarbete i systemen är vanligt förekommande. Bedömningar Säkerhetsklassning Mycket av den information som hanteras i Kriminalvårdens system är av känslig karaktär. Den innehåller såväl integritetskänslig information för intagna klienter, som information med annat säkerhetsinnehåll. I klientakterna finns en stor del sådan infor-mation tillgänglig för många användare. En informationsklassning bör genomföras och påföljande säkerhetslösningar implementeras. Det är antagligen nödvändigt för att lagkrav ska uppfyllas. SOU 2009:80 Bilaga 4 Verksamhetskrav Generaldirektören ser av allt att döma på IT som en sidoverksamhet, för framförallt IT-chefen att hantera efter bästa förmåga. Generaldirektören förväntar sig uttryckligen att IT-funktionen ska marknadsföra nya möjligheter och sälja in funktionalitet och projekt till övriga organisationen. finns inte den nödvändiga kommunikationen och kompetensen att identifiera möjligheterna med IT och formulera önskemål för stödfunktionalitet inom kärnverksamheten. Sammantaget skapar Kriminalvårdens synsätt och kompetens en situation där verksamheten och dess behov inte driver den interna IT-utvecklingen. Detta i sin tur gör att prioriteringar riskerar att bli fel och att effektiviseringspotentialer inte identifieras och realiseras. Kriminalvårdens tillvägagångssätt för att motverka detta är att till största del anställa personal från kärnverksamheten in i . Det förfarandet är dock inte långsiktigt hållbart eftersom det riskerar att gå ut över behoven av IT-kompetens. Det finns en risk att IT-utvecklare kravställer och tar fram system utifrån egna idéer om vad som är bäst för verksamheten, snarare än de stödfunktioner och lösningar som de aktiva i verksamheten verkligen efterfrågar. En del av den potential som finns inom IT beror naturligtvis på hur den gemensamma informationshanteringen inom rättsväsendet, det så kallade RIF-samarbetet, utvecklar sig. Ökad elektronisk hantering av domar och andra dokument ökar möjligheterna till automatisering. Det är dock inte en anledning att vänta och se, då det kan dröja länge innan nya former för överlämning av information och ärenden mellan myndigheter införs. Verksamhetsprocesser Ett kostnadseffektivt IT-stöd förutsätter att verksamhetsprocesserna i sig är väldokumenterade, effektiva och implementerade i verksamheten . Om så inte är fallet är såväl design som realistiska nyttovärderingar av IT-investeringar ogenomförbara. Den rådande bristen på tydlighet i processerna avspeglar sig i oklarheter rörande ITsystemens funktionalitet och tillämpning. I Kriminalvårdens fall räcker dock knappast att bara beskriva nuvarande processer på ett tydligt sätt. För att se den fulla potentialen med ett modernt IT365 Bilaga 4 SOU 2009:80 stöd bör en processöversyn genomföras, där realistiska tekniska möjligheter tas med i utformningen av nya effektivare verksamhetsprocesser. I Synovates genomförda enkät på myndigheten uppger endast cirka hälften av de tillfrågade att IT-stödet är väl anpassat till de egna arbetsuppgifterna. Användarvänligheten i IT-systemen får ännu lägre betyg. Även om detaljerade interna förordningar är framtagna, så efterfrågas lathundar och manualer för systemen. Användarvänligheten sjunker då det är oklart vem som ska fylla i vad i systemen. Det är även svårt eller omöjligt att se vem som har fyllt i uppgifter i ärenden och när de har gjort det. I en miljö där många användare jobbar i samma system, som exempelvis i fallet med , är det en stor brist. När flera system också behöver startas parallellt och samma uppgifter fyllas i ökar även risken för fel. Med rätt IT-stöd kan verksamheten effektiviseras. Alla förutsättningar för effektivisering med hjälp av IT finns dock inte på plats. Framförallt krävs effektiva och välbeskrivna processer. Kompetenssituation och konsultberoende Observationer IT- organisationen består till stor del av personal som har arbetat i andra delar av Kriminalvården. Det betyder att verksamhetskunskapen här är ovanligt hög. Den formella IT-kompetensen är däremot något lägre än normalt, med relativt få systemvetare och civilingenjörer. Just nu uppger några respondenter att man är underbemannade och personberoende inom IT. Den bilden är dock inte entydig och det är därför något oklart om det råder kompetensbrist inom IT, förutom inom informationssäkerhetsområdet där kompetens till stor del saknas. En rekrytering pågår för att förbättra den situationen. Antalet användare i systemen, informationens känslighet och de alltfler externa kontakterna talar för att en hel del arbete kopplat till informationssäkerhet troligen behöver göras. SOU 2009:80 Bilaga 4 Konsultberoende Antalet anställda och mängden konsulter som används i verksamheten är inte resultatet av strategiska beslut utan beror på historiska och nuvarande utfall av budgetarbete och den årliga verksamhetsplaneringen. Förhållandet mellan egen personal och konsulter varierar med vad rådande ledarskap inom IT tycker passar bäst för tillfället. Ambitionen just nu är att minska antalet konsulter inom IT, då det anses för dyrt att hålla dagens nivå med konsulter. Den tekniska förvaltningen av KLAS-systemet outsourcades till och det fungerar enligt uppgift bra. Med nuvarande ambitionsnivå är kompetenssituationen inom IT acceptabel, med undantag för informationssäkerhetsområdet. Bedömningar Kompetenssammansättningen förefaller tämligen väl avpassad för verksamheten i den omfattning den bedrivs. Det område som avviker från det är informationssäkerhet där mycket behöver göras. Det medvetandet finns inom myndigheten och åtgärder är på gång. Konsultberoende Behovet av konsulter inom IT-verksamheten beror helt på ambitionsnivån i relation till egen kompetens och egna resurser. Med stor sannolikhet finns möjligheter att öka effektiviteten avsevärt med hjälp av moderna IT-stöd. För att modernisera och lyfta ITverksamheten till en nivå där kostnadseffektiviteten för hela myndigheten förbättras och tid kan frigöras till klientarbete eller besparingar, kommer troligen mer personal eller fler konsulter än behövas. Det är då även väsentligt att myndighetens beställarkompetens och förmåga att utforma moderna arkitekturlösningar stärks. För att realisera hela potentialen i kärnverksamheten finns behov av att tillföra myndigheten ytterligare IT-kompetens. Bilaga 4 SOU 2009:80 Ekonomisk planering och IT-kostnader Observationer Kriminalvårdens IT-verksamhet är budgeterad till , vilket givet myndighetens storlek är förhållandevis lite. Detta har visats i jämförande studier som myndigheten själv genomfört. Det är ju i sig något positivt och det är inte självklart att högre kostnader skulle innebära bättre IT-stöd. IT-kostnaderna måste därför ställas i relation till verksamhetens erhållna stöd och sättet på vilket IT-verksamheten bedrivs. Budgetering och planering Den ekonomiska planeringshorisonten följer budgetprocessen. Myndigheten vet alltså ungefär i förväg vad IT kommer att kosta, eller snarare omvänt, dvs vilket utrymme IT har till sitt förfogande. Då IT-verksamheten i stort sett handlar om förvaltning och uppgradering av befintliga system, fungerar det arbetssättet. Vid större utvecklingsprogram eller andra förändringar behövs oftast en längre planeringscykel. Kriminalvårdens IT-stöd levereras till förhållandevis låg kostnad. Den ekonomiska planeringshorisonten är och följer budgetprocessen. Bedömningar Att jämföra IT-kostnader mellan myndigheter är vanskligt då verksamheterna kan variera kraftigt dem emellan och därmed också lagkrav och behov av IT-stöd. Dessutom är ju IT per definition en stödfunktion som i de allra flesta fall inte har något egenvärde. Skillnaderna i synsätt mellan myndigheterna är därför stor. De kan vara allt från att IT är ett nödvändigt ont och en kostnadspost med hög risk som helst ska hållas till ett minimum, till att IT ska lösa alla upptänkliga problem, minska myndighetskostnaden kraftigt och att det mesta kan automatiseras. SOU 2009:80 Bilaga 4 Kriminalvårdens kostnadseffektivitet Då det finns ett stort behov av administration, dokument- och ärendehantering och stöd till kärnverksamheten, så finns det även ett tydligt samband mellan IT-stöd och verksamheten, som vid rätt grad av automatisering ger kostnadseffektivitet. I Kriminalvårdens fall har IT-verksamheten hållits på en mycket sparsam nivå . Därmed har troligen ett utrymme för effektiviseringar skapats. Detta kan exemplifieras med nedanstående figur där även Kriminalvårdens nuläge har illustrerats. Bedömningen är alltså att orealiserade verksamhetsnyttor sannolikt finns och att dessa kan öka kostnadseffektiviteten och frigöra resurser för Kriminalvården. Som tidigare beskrivits krävs dock att processarbeten och förstudier först genomförs för att säkerställa att insatser sätts in där de får bäst effekt. Ekonomisk planering Den ekonomiska planeringen för IT-verksamheten hanteras på samma sätt som verksamheten i övrigt. Det gör att planeringshorisonten blir mycket kort – som bäst ungefär . Det är önskvärt med ett längre perspektiv för att undvika suboptimeringar och tillfälliga lösningar som på skapar kostnader eller problem. Bilaga 4 SOU 2009:80 Konteringsstrukturen för IT behöver även ses över i de fall långsiktiga större utvecklingsprogram ska genomföras. En konteringsstruktur anpassat till IT-projekt behövs även för att planering, genomförande och uppföljning ska bli effektiv och risker minimeras. IT kan åstadkomma ökad kostnadseffektivitet. Den ekonomiska planeringshorisonten för IT bör inte begränsas till den årliga budgetplaneringen. Rekommendationer för ökad effektivitet Följande aktiviteter skulle ge en ökad effektivitet i verksamheten och även ge ledningen ett gott beslutsunderlag för fortsatt utvecklingsarbete . Stärk styrning och ledning inom IT IT är ett viktigt redskap för generaldirektören att driva verksamheten kostnadseffektivt och med hög kvalitet. bör alltid hållas bemannad på chefsnivå. Bygg styrningen på de befintliga strukturer som redan fungerar. Skapa relevans i verksamheten genom att bryta ned myndighetsmål till mål även för IT, och följ upp. Ta fram styrdokument och strategier för verksamheten Genomför översyn och framtagande av i stort sett samtliga styrdokument och strategier. Genomför konsekvensanalyser innan stora förändringar av inriktningar beslutas. SOU 2009:80 Bilaga 4 3. Genomför ett arbete inom informationssäkerhet Sammanställ lagkrav. Genomför säkerhetsklassning av all information. Säkerställ sekretess, riktighet, tillgänglighet och spårbarhet. Beskriv konsekvenser och krav på IT-systemen och användande. Genomför en genomgripande processöversyn Genomför översyn av samtliga verksamhetsprocesser som stöds av IT. Kontrollera efterlevnad i organisationen. Identifiera eventuella konsekvenser för IT-stöden. Genomför IT- investeringsanalyser baserade på kvalitetssäkrade processbeskrivningar Genomför investeringsstudier. Ta fram en utvecklingsplan baserad på identifierade verksamhetsnyttor. Klassificera verksamhetsnyttor och formulera hur de ska tillvaratas vid realisering. Genomför effektiviseringsåtgärder baserat på ovanstående punkter. Bilaga 4 SOU 2009:80 372 Referenser 1. Diverse historiska styrdokument, arbetsmaterial och rapporter från Kriminalvården 2. Delbetänkanden från Utredningen effektivitet 3. Synovate rapporten i Kriminalvården – Undersökningar bland chefer och medarbetare inom för utredningen effektivitet Kontaktuppgifter , Tel Fax Mobil E-post XLENT 111 56 373 Kriminalvårdens vision och värdegrund Bättre ut Bilaga 5 SOU 2009:80 374 Bättre ut ,SJNJOBMWÌSEFOT WJTJPOPDIWÊSEFHSVOE SOU 2009:80 Bilaga 5 375 %NVISIONØRENPOSITIVTLADDADBILDAVENNSKVØRD FRAMTID$ENGERMENINGOCHIDENTITETOCHFRMEDLAR ENBØRANDEVØRDEGRUND3AMTIDIGTØRDENENM»LBILD SOMGERVØGLEDNINGOCHINSPIRATION Bilaga 5 SOU 2009:80 376 &ÚRORD +RIMINALV»RDENUTVECKLASNUIHIVAGTREAKT!LLMØNHETOCHUPPDRAGSG HARSTORAFRVØNTNINGARP»+RISSMIKNAYDLDV»RDEN"EAKTANDEAVSAMHØLL OCHHØNSYNTILLBROTTSOFFERHAMHRBETENLIVITMERFRAMTRØDANDEIVERKS "ROTTSLIGHETENØNDRARKARAKMINTØRELVLEARTIDØNGBILDNINGAROCHKRI NØTVERKFRSV»RARKLIENTARBETTALLET!TmERLLAVERKSAMHETSGRENARHARF»T KLIENTER%NTYDLIGPLANFRVGSERFKUSLLTØTLLIGHETENOCHBRAOCHMENIN INNEH»LLIDENØRENGRUNDSTEAHNFUMRANTTVERKSTØLLIGHETENSKAVAR OCH»TERFALLSFREBYGGANDE&ANDREØNDRADLAGSTIFTNINGKRØVERNYTØNK OCHNYARUTINER +RIMINALV»RDENØRFR»NOCHMED»BØRENMYNDIGHETVILKETINNE KADEKRAVP»ENHETLIGHETEFEFNMEKY TNIVITETOCHINRESAMVERKAN3OM DIGHETFRVØNTASVIOCKS»KUNANASTPASYSARASSEFFEKTIVAREOCHSNABBARE NØRBEHOVENFRØNDRAS -EDVISIONENVISARVIVØGENFRARP»M»TFR+RIMINALV»RDEN$ENVILA ETTARBETESOMGJORTSTILLSAMRMAEFNR»SMNEDETTSTORTANTALMEDARBETA HELALANDETOCHFR»NALLAVERKFASARNMHEETSGRENAR$ENHJØLPERDENER KRIMINALV»RDARENATTUTVECKALREASOCHUTT NDERLØTTARFRNYAMEDARBET TATILLSIGDENVØRDEGRUNDOCHKNFULRTURSOMFRAMGENTUTGRGRUNDE HURVITARANSVARFROCHUTFRV»RTSAMHØLLSUPPDRAG+RIMINALV ETTMYCKETVIKTIGTOCHSV»RTATBRBETRAOCHESOMØRVØRTATTUTFRAP»E FRTROENDEINGIVANDESØTT .ORRKPINGSEPTEMBER ,ARS.YL£N GENERALDIREKTR SOU 2009:80 Bilaga 5 377 Bättre ut +RIMINALV»RDENØRBROTTSFREBYGGANDEKARMØNNISKORS TRYGGHETOCHBIDRARTILLETTTRYGGARESAMHØLLE +RIMINALV»RDENINGERFRTROENDE +RIMINALV»RDENSKLIENTERØRBØTTRERUSTADEATTLEVAETTLIVUTAN KRIMINALITETOCHMISSBRUKEFTERVERKSTØLLDP»FLJD6»RTARBETE INNEBØRENPOSITIVSKILLNADFRKLIENTERNA 6IP»VERKARAKTIVTUTVECKLINGENAV+RIMINALV»RDENSUPPDRAG +RIMINALV»RDENSVISIONSAMMANFATTASIDEVISENv"ØTTREUTv 7* 4 * 0 / Bilaga 5 SOU 2009:80 378 5PPGIFTER +RIMINALV»RDENSUPPGIFTERØRKRASTTGEØLLNAOMFRIV»RDOCHFØNGELSERVE DEP»FLJDERSOMDOMSTOLDMERUSPOTDRTERRIVAHØKTENOCHUTFRATRAN SAMTGRAPERSONUTREDNINGARIBP»ETROTTM»L5PPGIFTERNASKAUTFRAS SØKERTOCHHUMANTSØTTS»AT»TLAERGFALRILINGKANSKEEFFEKTIVTOCH BROTTFREBYGGS +RIMINALV»RDENSKASØRSKILBRTVOTIDTTSA»LITGGHEØRTDERSOMSYFTARTILLATT UNDERVERKSTØLLIGHETFRHININNDRAE SMH»LISSBRUKETAVDROGERBEKØMPAS LETIVERKSTØLLIGHETENANPASTSATF SEFRIGTIEVRVARJEINDIVIDSBEHOVOCH NINGENFRBEREDS SOU 2009:80 Bilaga 5 379 Bilaga 5 SOU 2009:80 380 6ËRDEGRUNDEN )+RIMINALV»RDENSAMARBETARVHETOCHIFRKVALITETEFFEKTIVITETSØKE POSITIVP»VERKAN 6»RTARBETEGERKLIENTERNAMNDJRLINGGHETERTILLUTVECKLINGOCHFRØ 6IØRTYDLIGAOCHKORREKTAOCHGODYGGERP»AFREBILDER+LIENTARBETETB KUNSKAPSMIDIGHETOCHINLEVIELTESEUTENANAVKALLP»DENEGNAINTEGR 6IKØNNERANSVARFROCHØRSTOHØLTRAVERV»RTSAMHØLLSUPPDRAGOC LOJALAMEDVERKSAMHETENSSYFTEOCHM»L 6IKØNNERENGAGEMANGOCHDELAEGNAKTIGHETIARBETETOCHFRST»RDEN ARBETSINSATSENSBETYDELSEFRHELHETEN 6IUTFRV»RTARBETES»ATTFKSRTROENDETFR+RIMINALV»RDENSTØR .YCKELORD +LIENnPETNØRRSOA NLIGTMENINTEPRIVAT 0ROFESnKSIUONESKLAPOCHTLT YDLIGAVØRDERINGAR 2ØTTSSØnKOKER REKT TOCHFRUTSØGBART 0»LInSATSALIMGHØTØLLSSKY DOCHSØKERHET SOU 2009:80 Bilaga 5 381 3ËKERHET ORDNING OCHREDA Bilaga 5 SOU 2009:80 382 +RIMINALV»RDENBEDRIVSMEDGODSØKERHETOCHORDNINGOCHGØLLAND REGLERFLJS$ETSKNDEFRV»APARVRFE RKATSMRATOEMIHDEITOCHØGTEN RS FRUTSØTTNINGFRDET»TERFALLSFREBYGGANDEARBETET 0ERSONALENØRKOMPETENTMEDVES ETENOCHP»LITLIGOCHHARGODPROF SIONELLKONTAKTMEDKLIENTERNARSØ6K EARRHJEMEDARBETARETARANSVARF TEN$ETKLIENTNØRAARBETETFRBETREOCHETLITARSIGP»ETTGOTTSØKERHETSA ANPASSATSKALSKYDD-ODERNTEKNIKUNDERLØTTARARBETET ENOMGODKLIENTKUNSKAPPLACEERASOCHBEMTSKLIENTERNAVIDVARJ TIDPUNKTRØTTUTIFR»NSØKERHETSKRAVOCHINDIVIDUELLABEHOV 6IANALYSERARKRITISKAFAKTDOERNSOEROCHAM GERARTIDIGTMOTFRH»LLAN KANHOTAORDNINGENOCHSØKERHTETE NRIA6IHN INDRARBROTTSLIGAAKTIVI STALTEROCHHØKTEN"EREDSKAPSVØPGLAENDERSOMØRAKTUELLAOCHVADE OSSVIDINCIDENTER 6IACCEPTERARINTEHOTTRAANKAHSSERIRGIAERELLERV»LDMOTANSTØLLDA ELLERINTAGNA 3AMARBETEINOM+RIMINALV»RDENOCHNØRASAMVERKANMEDPOLISEN OCHANDRAØRNDVØNDIGTFRETPATFSSADRUTSEENDESKYDDSARBETEOCHAN KLIENTINSATSER 7 *4*0/&3½3 & .4 5 3 "5 &( * 4 , "0.3 ¯ %& / SOU 2009:80 Bilaga 5 383 0ÍVERKAN OCH BEHANDLING Bilaga 5 SOU 2009:80 384 5TREDANDEUPPSKANDEOCHMOTØIGFVATRIONSHJANDEINSATSERBEREDERV RØTTP»FLJDANSTALTSPLACERINGOCHINSATSER 6ARJEKLIENTØRVØLMEDVETENOMVADSOL MFRVØNTASUNDERVERKSTØ LIGHETENOCHHARENPLANSOMUPLAPMTUTTNTRARTILLSKTSAMHETOCHTIL ANSVARFREGNAHANDLINGAROCHUIN TAVGECKNE LING0LANENAKTIVERARDEN IANSTALT$ENBYGGERP»RISKBNEDEH»MLNLINGGERETTMENINGSFULLTIN VERKSTØLLIGHETENOCHØR»TERFALLSFREBYGGANDE "ROTTS OCHMISSBRUKSRELATERAD EPROGRAMERBJUDSALLAMOTIVERADE TERIFRIV»RDOCHANSTALT0ROKRGREA DMIMTENØREVIDENSBASERADEOCHAC RADE&RVARJEKLIENTIANSTGIFOALTOCHHØRMAV KTEORDNASSYSSELSØTTNIN ARBETESTUDIERELLERANNANSTINRGEUKNØTURERADVERKSAMHET3YSSELSØTT KVALITETSSØKRAD )NOM+RIMINALV»RDENTOLERERNAESIRS NGP»ADROGER4ESTEROCHVISITATIO RARNARKOTIKA.ARKOTIKAHUNDNGARAVSKRØCKEROCHHINDRARINSMUGGLI NARKOTIKAIHØKTENOCHANSTALTER 3ØKERHETS OCHP»VERKANSARBETCHGOETSKAPARTILLSAMMANSETTSØKERTO ANSTALTSKLIMATOCHMOTVERKARNEGATIVAINmUENSERMELLANINTAGNA ªTERFALLIBROTTOCHMISSBRUKFRIG REBIVYGGSGENOMEFFEKTIVAOCHBRA NINGSFRBEREDELSEROCHGENOMSAH MARBETEMEDANDRAMYNDIGHETEROC ORGANISATIONERIENSAMARBETANDEBEHANDLINGSKEDJA "EHANDLINGS OCHP»VERKANSAVØRBETRDERETFAS LJSUPPINDIVIDUELLTOCHUT UTIFR»NETT»TERFALLSPERSPEKTIV 7 *4*0/&3½3 & .4 5 3 "5 &( * 4 , "0.3 ¯ %& / SOU 2009:80 Bilaga 5 385 -EDARBETARE OCH LEDNING Bilaga 5 SOU 2009:80 386 %TTETISKTFRH»LLNINGSSØTTGENOMSYRARVERKSAMHETEN $EANSTØLLDAØRLØMPADEFRYRINAKETUTBILDADEOCHKOMPETENTAIS YRKESROLLER$EØRINSATTAIKUPRIPDMRINAGLV»RDENSREGELVERKM»LOCH 6ITARANSVARFRV»RTSAMHØLLSUPPDRAG6IUTVECKLARKONTINUERLIGTV»RA YRKESKUNSKAPEROCHDELTARFORHETLTPANDEISAMTALOMETIKOCHSØKE 6IHARGODKLIENTKONTAKTOCHØ6IØRGODAFREBILDERFRKLIENTERNA UPPMØRKSAMMAP»OEGENTLIGHETEROCHAGERARSNABBTOMDESKULLE INTRØFFA %TTENGAGERATKUNNIGTREmEKR TERANDEOCHKLIENTNØRALEDARSKAPØ GRUNDENFRENFRAMG»NGSRIKKRIOCMHINALV»RD6ILØRAVFRAMG»NGAR MISSTAGOCHHARENGODVILJAOCHFTENRM»GAATTUTVECKLAVERKSAMHE +VALIT£NBEVISARSIGIDETALJERNA +RIMINALV»RDENHARRØTTBEMANNINØLLEGMEDRØTTKOMPETENSP»RØTTST VIDVARJETIDPUNKT!RBETSFOLRTMIGERNAMHETOTVERKARTRISTESSOCHLIKGI SOMFLJDAVRUTINARBETE 7 *4*0/&3½3 & .4 5 3 "5 &( * 4 , "0.3 ¯ %& / SOU 2009:80 Bilaga 5 387 2ESURS ANVËNDNING Bilaga 5 SOU 2009:80 388 4ILLDELADERESURSERANVØNDSP»ETSØTT$ETTØNDAM»LSENLIGTOCHEFFEKTIVT lNNSENHELHETSSYNP»VERKSAMOCHETEN6IFOKUSERARP»MJLIGHETER FORTLPANDEUTVECKLING $ETlNNSETTOMFATTANDEUTBUDARIVA»LRTDERNNATIVTILLFØNGELSESOMF INITIERAROCHVERKSTØLLERMHMEDHEDRØGTTRTOVØRDIGHETEFFEKTIVITETOC RESURSER $ETR»DERBALANSMELLANEFTERAFR»GANOCHTILLG»NGP»PLATSER6» HØKTENOCHFØNGELSERØRSØKRAOCHHDERNUAMANAINSTITUTIONER$EØRM OCHLØTTARBETADE$EØRUTFONGOCHRMADEFRENGODINREDIFFERENTIERI mEXIBELANVØNDNING$ENFYSISKOCHAMILJNBIDRARTILLBEHANDLINGS P»VERKANSARBETESAMTENEFFEKTIVVERKSAMHET-ILJNØRRKFRI 6ØLUNDERH»LLNAHØKTENOCHAN»RSTDASL TEROCHFRØMJARV»RTKRIMINALV ARBETE3ØKERHETSTEKNIKENOCHICKOCHVRIGTEKNIKØRMODERNIGOTTSK SKAPAREFFEKTIVITETIARBETET +RIMINALV»RDENSUTBYGGNADSPROGRAMUTGRENUNIKMJLIGHETATT FRNYAOCHHJAKVALIT£NIKRIMINALV»RDEN 6IARBETARFRENGODMILJ 7 *4*0/&3½3 & .4 5 3 "5 &( * 4 , "0.3 ¯ %& / SOU 2009:80 Bilaga 5 389 5TVECKLING Bilaga 5 SOU 2009:80 390 +RIMINALV»RDENSVERKSAMHETØRKUNSKAPSBASERAD"ROTTSLIGHETENS UTVECKLINGFLJSNOGA+UNSKPRAPOOBLEMKLMIENTERNASKOMPLEXASOCIALA BETEENDESTRNINGARMISSBRUIKKOCHKA RIMINALITETOCHOMFRAMG»NGSR METODERUTGRUNDERLAGFR+RIMINALV»RDENSOLIKAINSATSER 3TØNDIGUTVECKLINGAVEVIDENSBASERADEPROGRAMOCHANDRA KUNSKAPSBASERADEINSATSERSKBETETAPARKVALITETOCHEFFEKTIVITETIAR &RM»GANATTGRARISKBEDMNIENROCHGARLIKSOMFRIGIVNINGSFRBEREDELS UTSLUSSNINGURANSTALTUTVECKLASFORTLPANDE +RIMINALV»RDENSUTVECKLINGSKERISAMVERKANMEDFORSKAREOCH UNIVERSITETOCHGENOMINTERNATIONELLAKONTAKTER )NFORMATIONSARBETETKOMMUNLIDACEVRARENSAKLIGOCHLØTTBEGRIPLIGBI +RIMINALV»RDENSVERKSAMHET$ETGETARE RBRAUNDERLAGFRBESLUTSFAT MEDIAOCHALLMØNHETOCHSKAPAOMRFRTAROENDEFRV»RTSØTTATTGEN V»RTSAMHØLLSUPPDRAG 7 *4*0/&3½3 & .4 5 3 "5 &( * 4 , "0.3 ¯ %& / SOU 2009:80 Bilaga 5 391 Bilaga 5 SOU 2009:80 392 .OLLVISIONER )NGARYMNINGAR )NGADROGER )NGAKRIMINELLAAKTIVITETER )NGETV»LDINGAHOTELLERTRAKASSERIER SOU 2009:80 Bilaga 5 393 !NFANG2EKLAMBYRÍ.ORRKÚPING !NFANG2EKLAMBYRÍ.ORRKÚPING +RIMINALV»RDENSLOGOTYP )KRIMINALV»RDENSVAPENING»RTV»NYCKLAR$EØRTØNKTASOM ENTIDSLINJEDØRSILVERNYCKELNL»SERINDETTIDIGARELIVETOCH GULDNYCKELNPPNARFRDETNYA.YCKLARNASTRETAGGARKAN SESSOMSYMBOLERFRV»RATREVERKSAMHETSGRENARSOMM»STE SAMVERKAFRATTVISKAN»VERKSAMHETSM»LENv"ØTTREUTv Kronologisk förteckning 1. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Nya nät för förnybar el. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Sekretess vid anställning av myndighetschefer . Säkerhetskopiors rättsliga status. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Säkerhetskontroller vid fullmäktigeoch nämndsammanträden. En nationell cancerstrategi för framtiden. Skatt i retur. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Två rapporter till . Aktiv väntan – asylsökande i . Mer järnväg för pengarna. Redovisning av medfinansiering. En ny alkohollag. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Det växande vattenbrukslandet. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Fritid på egna villkor. Skog utan gräns?