sou · GXB333 · 2009-04-09 00:00:00 — Betalningsåret är således 2011. Avdrag där betalningen får beaktas i täljaren kan i princip göras för beskattningsåren 2011–2019. Utdelningsavdrag SOU 2009:33 Vid bedömningen av om full betalning har skett har vi valt att endast ta hänsyn till sådana aktier som har tecknats och betalats av fysiska personer. Detta innebär följande. beslutar ett bolag att göra en nyemission. Vid nyemissionen ges 2 000 aktier ut. Tre olika fysiska personer tecknar sig för totalt 1 000 aktier. En juridisk person tecknar de resterande 1 000 aktierna. De fysiska personerna betalar aktierna medan den juridiska personen betalar först . Betalningsåret blir 2010. Det kan diskuteras om man i stället ska välja att beakta samtliga aktier, dvs. både sådana aktier som har tecknats av fysiska personer och sådana som har tecknats av juridiska personer. Av 13 kap. 21 § ABL framgår att om aktier har tecknats vid bildande respektive vid nyemission ska betalning i pengar ske genom insättning på ett särskilt konto som bolaget har öppnat för ändamålet hos ett kreditinstitut. Enligt 13 kap. 27 § ABL ska styrelsen från beslutet om nyemission av aktier anmäla beslutet för registrering i aktiebolagsregistret, om beslutet inte har upphört att gälla på grund av otillräcklig teckning. Registrering av ett beslut om nyemission av aktier förutsätter som huvudregel att full och godtagbar betalning har erlagts för samtliga tecknade och tilldelade aktier, se 13 kap. 28 § ABL. I bestämmelsen anges även vissa andra förutsättningar. Om registreringsanmälan inte sker i rätt tid, dvs. från beslutet, förfaller emissionsbeslutet. Detsamma gäller om vägrar registrering. Om beslutet förfaller ska de belopp som har betalats för registrerade aktier genast återbetalas, se 13 kap. 30 § ABL. Motsvarande bestämmelser finns för aktier som tecknats vid bildandet. Dessa är intagna i 2 kap. ABL. Som framgår ovan ska betalning av tecknade aktier i vissa fall återgå, till exempel om emissionen inte fulltecknas inom rätt tid. Det skulle därför kunna finnas fördelar med att låta tidpunkten för registreringen av bolagsbildandet respektive emissionsbeslutet bli styrande i stället för tidpunkten för betalningen. Tidpunkten för registrering är, som framgår, mer fast än vad betalningen är. De problem som skulle kunna uppkomma om betalningen får utgöra utgångspunkt torde, enligt vår uppfattning, inte vara av någon större omfattning. Vi har dock valt att inte fördjupa oss i denna fråga. Det är således tidpunkten för betalningen som är 228 SOU 2009:33 Utdelningsavdrag styrande. I det fall betalning för tecknade aktier ska återgå, t.ex. på grund av att anmälan om registrering hos inte görs i rätt tid eller på grund av att vägrar registrering, finns det enligt vår mening inte förutsättningar för att ta hänsyn till betalningen vid beräkningen av avdraget. Tillskottet av nytt kapital till bolaget har i det fallet inte varit annat än högst kortvarigt. Vad gäller förvärvade lagerbolag krävs här, som framgår av föregående avsnitt, för det första att den fysiska person som har förvärvat lagerbolaget för att bedriva rörelse har betalat aktierna i pengar. För det andra krävs att aktiekapitalet vid bildandet av bolaget har betalats in i pengar i bolaget för att beloppet ska tas med vid beräkningen av avdraget. Dessutom är det belopp som får tas med vid beräkningen begränsat till det belopp som betalades för aktierna vid bildandet. Se exempel i det föregående avsnittet. Vid tillämpningen av bestämmelserna om beräkning av avdraget anses betalningen dock ha ägt rum när den person som förvärvade aktierna i lagerbolaget har erlagt full betalning för dem. En lagerbolagsbildare bildar ett bolag . Aktierna betalas i pengar samma månad. säljer lagerbolagsbildaren bolaget till en fysisk person, som betalar aktierna kontant samma månad. Betalningen anses ha ägt rum . Som ovan nämnts har vi stannat vid att en betalning måste användas efter betalningsåret. Bolaget får själv fördela avdragsbeloppet och kan således fritt välja att yrka avdrag vid ett eller flera beskattningsår . Vi har dock funnit att vissa beloppsgränser bör ställas upp. Dessa tas upp i avsnitt 7.5. Vid beräkningen av täljaren bör även gälla att en betalning ska minskas med belopp som motsvarar tidigare beviljade utdelningsavdrag för vilket betalningen tagits med. Uttrycket en betalning har här samma betydelse som framgår ovan. Den föreslagna bestämmelsen illustreras bl.a. av exempel 2 (se särskilt beskattningsåren 2017 och 2019) i avsnitt 7.6. Slutligen ska en minskning ske i det fallet bolaget under eller när en betalning som får tas med i täljaren gjordes har minskat aktiekapitalet eller reservfonden och betalat ut hela eller del av minskningen till aktieägare. Betalningen ska i det fallet minskas med det belopp som motsvarar vad som har betalats ut, oavsett om utbetalning skett till fysiska eller juridiska personer. Utdelningsavdrag SOU 2009:33 Minskningen ska göras från det belopp som avser den först gjorda betalningen. Detta har bara betydelse när det finns två betalningar inom perioden. Ett bolag bildas . Samtliga aktier förvärvas av fysiska personer som betalar aktierna . Vinstutdelning lämnas inte för det året eller för det närmast följande året. gör bolaget en nyemission. Även samtliga nyemitterade aktier förvärvas av fysiska personer. Betalningen äger rum . minskar bolaget aktiekapitalet och betalar ut minskningen till aktieägarna. delar bolaget ut vinst avseende . Vid beräkningen av utdelningsavdraget reduceras inbetalningen med vad aktiekapitalet har minskats med och betalats ut. Om inte inbetalningen räcker till får resterande del reducera inbetalningen . Att den först gjorda inbetalningen reduceras är dels enligt vår mening logiskt, dels till fördel för bolaget. Genom att den först gjorda betalningen inom perioden reduceras kvarstår senare gjorda betalningar opåverkade och kan därför utnyttjas för kommande avdrag från respektive inbetalning. Om minskningen överstiger det först inbetalade beloppet kommer dock senare inbetalningar att påverkas. Bestämmelsen illustreras av exempel 3 i avsnitt 7.6. 7.5 Avdragets storlek Förslag: Det sammanlagda belopp som avdrag medges med får inte överstiga . Dock får det sammanlagda avdraget inte överstiga vad fysiska personer har tillskjutit som nytt kapital. Avdraget för ett enskilt beskattningsår får inte heller överstiga lämnad vinstutdelning för det beskattningsåret. Vi föreslår dels en absolut beloppsspärr, dels en relativ beloppsspärr. Den absoluta beloppsbegränsningen är motiverad av offentligfinansiella skäl. En sådan begränsning skulle kunna utformas som ett beloppstak för avdraget per beskattningsår eller som ett tak för de sammanlagda avdragen som en betalning kan utnyttjas. Vi har stannat för den senare lösningen. Med uttrycket en betalning avses vad fysiska personer sammanlagt har 230 SOU 2009:33 Utdelningsavdrag betalat för aktier som getts ut vid bildandet, vid förvärv av aktier i ett lagerbolag eller vid en nyemission efter ikraftträdandet, se avsnitt 7.4.5. Den absoluta beloppsbegränsningen innebär att även om fysiska personer har tillfört bolaget t.ex. sex miljoner vid en nyemission efter ikraftträdandet, får det sammanlagda avdraget under de år som inbetalningen får utnyttjas inte överstiga . Detta gäller även om de vinstutdelningar som lämnas till fysiska personer överstiger . Den relativa beloppsbegränsningen för de sammanlagda avdragen innebär att avdraget inte får överstiga vad fysiska personer tillskjutit som nytt kapital, dvs. vad fysiska personer har betalat i pengar för aktier som tecknats vid bildande eller vid nyemission efter ikraftträdandet. Vid fysiska personers förvärv av aktier i ett lagerbolag gäller, som ovan framgår, att det belopp som betraktas som nytt kapital tillfört av fysiska personer, och som får beaktas i täljaren vid kvotberäkningen, högst får motsvara vad som betalades i pengar för aktierna vid bildandet. Dessutom gäller att bara en av betalningarna kan räknas med, dvs. ett bolag kan inte både räkna med den inbetalning som gjordes av lagerbolagsbildaren vid bildandet av bolaget och den betalning som gjordes av den fysiska person som förvärvade aktierna från lagerbolagsbildaren. Om lagerbolagsbildaren är en juridisk person, vilket är det vanligaste, uppkommer dock inte något problem eftersom det bara är nytt kapital från fysiska personer som får räknas in i täljaren. Den relativa beloppsbegränsningen är motiverad av att det enligt utredningens uppfattning är rimligt att avdrag inte medges för vinstutdelning som överstiger vad som tillskjutits bolaget. En relativ begränsning ligger också i att avdraget per beskattningsår inte kan överstiga vinstutdelningen till fysiska personer avseende det beskattningsåret. 7.6 Exempel på tillämpningen av bestämmelserna I detta avsnitt redovisar vi några exempel på tillämpningen av bestämmelserna. Exempel 1 illustrerar bl.a. behovet av den relativa beloppsspärren i 27 §. Exempel 2 visar tillämpningen av bestämmelsen om att en inbetalning måste användas (26 § första punkten) och minskningsbestämmelsen (26 § andra punkten). Utdelningsavdrag SOU 2009:33 I exempel 3 är det fråga om reducering vid minskning av aktiekapitalet enligt 26 § tredje punkten. Exempel 4 behandlar det fallet att det finns betalningar från såväl fysiska som juridiska personer. Exempel 5 visar att i vissa fall kan täljaren komma att uppgå till ett högre belopp än nämnaren vid kvotberäkningen. Grundförutsättningarna i exempel 1-3 är följande. Bolaget bildas (dvs. efter det att bestämmelserna om utdelningsavdrag trätt i kraft). Betalning av aktier som getts ut i samband med bildandet sker under , dvs. Hela betalningen, , betalas in av fysiska personer. Avdrag där betalningen tas upp i täljaren (se 25 § första stycket 1 och 26 § första punkten) får i princip göras för beskattningsåren 2010-2018. Exempel 1 Beskattningsåren 2010-2012 Utdelning lämnas inte. Utdelning lämnas med . Samtliga aktier ägs av fysiska personer. /= 1 1 x = Avdrag medges med . Utdelning lämnas inte. Utdelning sker med . Samtliga aktier ägs av fysiska personer. Beräkning av täljaren: Beloppet i täljaren (se 25 § första stycket 1), dvs. vad som har inbetalats av fysiska personer, ska minskas med belopp som motsvarar tidigare beviljat utdelningsavdrag, dvs. Detta framgår av 26 § andra punkten. Kvotberäkning enligt 25 § första stycket: 232 SOU 2009:33 Utdelningsavdrag /= 3/4 (0,75) Beräkning enligt 25 § andra stycket: ¾ x = Avdrag medges med . Utdelning sker med . Samtliga aktier ägs fortfarande av fysiska personer. Beräkning av täljaren: Minskning sker med belopp som motsvarar tidigare beviljat utdelningsavdrag, se 26 § andra punkten. – – = Kvotberäkning enligt 25 § första stycket: /= 0,45 Beräkning enligt 25 § andra stycket: 0,45 x = har + av bolagets avdragsutrymme på totalt utnyttjats. De sammanlagda avdragen får inte överstiga vad som betalats in av fysiska personer, se 27 §. Återstående avdragsutrymme är och understiger således . Avdrag medges därför med endast . Exempel 2 Beskattningsåren 2010–2013 Utdelning lämnas inte. Utdelning lämnas med till fysiska personer. Avdrag medges med . Utdelning lämnas inte. Nyemission görs, varvid hela emissionsbeloppet, , tillskjuts av fysiska personer. Utdelningsavdrag SOU 2009:33 Utdelning lämnas inte. Utdelning lämnas med till fysiska personer. Beräkning av täljaren: (betalning vid bildandet ) + (betalning vid nyemission 2016) = De ska minskas med (avdraget , dvs. belopp som motsvarar tidigare beviljat utdelningsavdrag för vilket betalningen har tagits med, se 26 § andra punkten)= . Minskningen görs inte från de som tillfördes , eftersom dessa inte har tagits med vid beräkningen av avdraget för . Täljaren är + = . /= 7/8 x = . Avdrag medges med . Utdelning lämnas inte. Utdelning lämnas med till fysiska personer. Beräkning av täljaren: Eftersom har gått efter inbetalningen av de vid bildandet får inte de (minskade med tidigare beviljade avdrag) tas med beräkningen av täljaren, se 26 § första punkten. Utgångsbeloppet vid beräkningen av täljaren blir därför . Som ovan framgår ska de , som betalades in 2016, inte minskas med det för beviljade utdelningsavdraget. Inbetalningen har inte tagits med vid beräkningen av avdraget , se 26 § andra punkten. Avdraget för ska dock minska de . Vid beräkningen av avdraget för beaktades de som inbetalades vid bildandet. Avdraget för den inbetalningen ska däremot inte minska den betalning som får beaktas i täljaren. SOU 2009:33 Utdelningsavdrag 1/8 (dvs. 50 000/400 000) av ( = ) motsvarar den del av avdraget för som är att hänföra till inbetalningen . Den del av avdraget för som är att hänföra till nyemissionen 2016 är (– =) , dvs. 6/8 av . Nyemission görs, varvid hela emissionsbeloppet, , tillskjuts av fysiska personer. Hälften, dvs. , tillförs aktiekapitalet och andra hälften överkursfonden. Kvotberäkning enligt 25 § första stycket: /= 0,6375 Beräkning enligt 25 § andra stycket: 0,6375 x = . Avdrag medges med . Exempel 3 Utdelning lämnas inte. Utdelning lämnas inte. Aktiekapitalet minskas med . Minskningen betalas ut till aktieägarna. Utbetalningen kan skatterättsligt anses som utdelning, se 42 kap. 17 § och 57 kap. 2 § IL. Utbetalningen utgör dock inte vinstutdelning och berättigar därför inte till avdrag. Utdelning lämnas med till fysiska personer. Inbetalningen minskas med belopp som motsvarar vad som betalats ut till aktieägarna vid minskningen av aktiekapitalet, dvs. Utdelningsavdrag SOU 2009:33 100 000 kr, se 26 § tredje punkten. – = noll kr. Kvotberäkning enligt 25 § första stycket: /= 2/3 Beräkning enligt 25 § andra stycket: 2/3 x = avrundat . Avdrag medges med . Exempel 4 I detta exempel är förutsättningarna följande. Bolaget bildas (dvs. efter det att bestämmelserna om utdelningsavdrag trätt i kraft). Betalning av aktier som getts ut i samband med bildandet sker under , dvs. Genom betalningen tillskjuts bolaget (till aktiekapitalet och till överkursfonden). Hälften av betalningen, , betalas in av fysiska personer. Beskattningsåren 20102011 Utdelning lämnas inte. Utdelning lämnas med , varav lämnas till fysiska personer. Kvotberäkning enligt 25 § första stycket: I täljaren får bara tas med vad som betalats av fysiska personer, dvs. /= 1/2 Beräkning enligt 25 § andra stycket: ½ x = Avdrag medges med . Nyemission görs, varvid hälften av emissionsbeloppet på tillskjuts av fysiska personer. betalas alltså av fysiska personer. Utdelning lämnas inte. SOU 2009:33 Utdelningsavdrag Utdelning lämnas med , varav lämnas till fysiska personer. Beräkning av täljaren: (av inbetalningen vid bildandet ) + (av betalningen av nyemissionen 2013) har betalats av fysiska personer och utgör därför utgångspunkten, se 25 § första punkten. De ska minskas med (avdraget ) = . Täljaren blir (+ =). Kvotberäkning enligt 25 § första stycket: /= 0,48 Beräkning enligt 25 § andra stycket: 0,48 x = . Avdrag medges med . Exempel 5 I detta exempel är förutsättningarna följande. Bolaget bildas (dvs. efter det att bestämmelserna om utdelningsavdrag trätt i kraft). Betalning av aktier som getts ut i samband med bildandet sker under , dvs. Genom betalningen tillskjuts bolaget (till aktiekapitalet och till överkursfonden). Hela betalningen görs av fysiska personer. Beskattningsåren 20102011 Utdelning lämnas inte. Utdelning lämnas med till fysiska personer. De som tillfördes överkursfonden har förbrukats i verksamheten. Aktiekapitalet uppgår till och någon överkursfond finns inte. Kvotberäkning enligt 25 § första stycket: /= 2/1 Beräkning enligt 25 § andra stycket: 2 x = 237 Utdelningsavdrag SOU 2009:33 Avdrag medges dock bara för lämnad vinstutdelning till fysiska personer, se 23 § första stycket. Avdrag medges därför bara med . 7.7 Avdrag medges för det beskattningsår som utdelningen avser Vårt förslag: Avdraget ska göras för det beskattningsår som beslutet om utdelning avser. För Annell-avdraget gällde att avdragsrätten var knuten till den utdelning som hade förfallit till betalning under beskattningsåret, vilket i regel var den under beskattningsåret beslutade utdelningen för näst föregående räkenskapsår. Avdraget kom därför . Det kan nämnas att när det gäller avdrag för utdelning som investmentföretag lämnar ska utdelningen dras av som kostnad det beskattningsår som beslutet om utdelning avser, se 39 kap. 14 § andra stycket IL. En fördel med den utformningen, dvs. en anknytning till det beskattningsår som beslutet om utdelning avser, är att bolaget kan tillgodogöra sig avdraget snabbare. Vi anser att det är av värde om avdraget kan medges . Avdraget ska därför kunna medges för det beskattningsår som vinstutdelningen avser. En nyemission beslutas . De nyemitterade aktierna ger rätt till utdelning första gången . Vinstutdelning på aktierna beslutas vid bolagsstämma . Avdrag för vinstutdelningen medges därför vid (dvs. Det finns inte något hinder mot att bolaget beslutar att de nyemitterade aktierna ger rätt till vinstutdelning (inbetalningsåret). Om vinstutdelning lämnas för , kan således avdrag medges redan vid taxering. Detta torde dock ske endast i undantagsfall. Vid beräkningen av avdraget ska hänsyn tas till lämnad vinstutdelning till fysiska personer för beskattningsåret. Vid beräkningen ska även beaktas summan av aktiekapitalet, reservfonden och överkurs238 SOU 2009:33 Utdelningsavdrag fonden enligt den fastställda balansräkningen för det beskattningsår som vinstutdelningen avser. Som framgår av avsnitt 7.4.4 ska beslut om att fastställa årsredovisning, inklusive balansräkning, fattas vid bolagsstämma från utgången av räkenskapsåret. Som huvudregel fattar bolagsstämman beslut om vinstutdelning för det räkenskapsåret vid samma tillfälle, se kap. 10 och 11 §§ ABL. När självdeklarationen lämnas bör bolagsstämman ha beslutat om den vinstutdelning som avdrag ska medges för. Om bolaget har kalenderår som räkenskapsår innebär det att bolagsstämma kan behöva hållas än vid den senaste tidpunkt som följer av aktiebolagslagen. Något större problem för bolaget bör detta dock inte innebära. Dessutom finns det möjligheter att komplettera självdeklarationen med rättade deklarationsbilagor efter inlämnandet. De eventuella nackdelar som skulle kunna finnas i administrativt hänseende för bolaget kompenseras, enligt vår mening, mer än väl genom den fördel som det innebär att bolaget får tillgodogöra sig avdraget . De bolag som har brutna räkenskapsår har på sig att lämna självdeklaration. Till exempel har bolag som tillämpar räkenskapsåret på sig att avlämna deklaration. 7.8 Underskott Bedömning: Avdrag bör kunna medges även om det innebär att underskott uppkommer. Varken Annell-avdraget eller 70-procentsavdraget hade bestämmelser som utgjorde hinder mot att avdrag ledde till att underskott uppkom. Eftersom dessa avdrag var knutna till den utdelning som hade förfallit till betalning under beskattningsåret och som avsåg det föregående beskattningsårets verksamhet, framstår en sådan begränsning inte heller som rimlig. Vi ser inte att det finns anledning att hindra att utdelningsavdrag medges med ett belopp som innebär att underskott uppkommer för det beskattningsår som avdraget avser. För att rätt till avdrag ska finnas krävs, som framgår av avsnitt 7.3.4, att det 239 Utdelningsavdrag SOU 2009:33 utdelade belopp som läggs till grund för avdraget inte överstiger vad som är tillåtet enligt associationsrättsliga bestämmelser. 7.9 Bevisning Av allmänna skatterättsliga bevisbörderegler följer att det är bolaget som ska visa att det har rätt till avdrag. Någon särskild regel om detta behövs därför inte i lagtexten. Det finns inte skäl att ställa något strängare eller mildare beviskrav än normalt. Avdrag får göras under längst åtta på varandra följande beskattningsår efter betalningsåret. Tiden räknas således från det beskattningsår inbetalningen till bolaget vid bildandet eller vid nyemission gjordes. Vad gäller lagerbolag räknas dock tiden från förvärvarens betalning till lagerbolagsbildaren. Det finns därför inget hinder mot att det går från beslutet om nyemission och inbetalning av aktierna till att avdrag yrkas. I 19 kap. 2 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter anges att den som är uppgiftsskyldig enligt bestämmelserna i den lagen är skyldig att i skälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat sätt se till att han har underlag för att fullgöra uppgiftsskyldigheten och för kontroll av den. Av 12 kap. 1 § förordningen (2001:1244) om självdeklarationer och kontrolluppgifter framgår att sådant underlag ska bevaras efter utgången av det kalenderår underlaget avser. Vårt förslag kan få till följd att bolaget för att kunna visa eller styrka sin rätt till avdrag måste bevara material än som krävs enligt den ovannämnda bestämmelsen. Vi anser att den olägenhet som därvid kan uppkomma får anses vara försumbar. Risken för en viss ökad administrativ börda måste vägas mot den fördel som det innebär för bolagen att tiden inte räknas från det år när aktierna betalades, då det i regel kan antas ta innan bolaget har ekonomiska möjligheter att dela ut vinst på de nyemitterade aktierna. SOU 2009:33 Utdelningsavdrag 7.10 Bedömning: Förslaget om avdrag för lämnad vinstutdelning till fysiska personer bedöms inte stå i strid mot . Av artikel 87.1 i EG-fördraget framgår att det råder ett principiellt förbud mot stöd som tillhandahålls av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion. Ytterligare en förutsättning för att gemenskapsreglerna om statsstöd ska aktualiseras är att sådant stöd kan förväntas påverka handeln mellan medlemsstaterna. Skattelättnader kan räknas som förbjuden stödåtgärd. Det föreslagna avdraget innebär en lättnad i dubbelbeskattningen på bolagsnivå. Åtgärden gynnar därmed företag. Som ovan framgår är detta dock inte tillräckligt för att åtgärden ska anses strida mot statsstödsreglerna. Det krävs vidare att åtgärden gynnar enbart vissa företag eller viss produktion, dvs. att åtgärden är selektiv. Dessutom ska åtgärden antas påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen. Avdraget föreslås omfatta i stort sett samtliga rörelsebedrivande aktiebolag som inte är marknadsnoterade. Att investmentföretag och privatbostadsföretag, vilka båda enligt tillämpliga definitioner ska vara svenska företag, utesluts har att göra med att det finns särskilda beskattningsregler i svensk rätt för dessa. För investmentföretag gäller redan lättnader i dubbelbeskattningen genom att de har rätt till avdrag för lämnad utdelning. Vi har därför funnit att det är rimligt att dessa inte omfattas av förslaget. Vi har vidare funnit det rimligt att privatbostadsföretagen inte heller omfattas. Med undantag av vad som ovan framgår, ställer vi inte några villkor i fråga om verksamhet som företagen ska bedriva för att kunna vara berättigade till avdraget. Det ställs inte heller något krav på att aktiebolagen ska vara svenska eller att de ska göra investeringar i . Enligt vår mening bör förslaget inte kunna betraktas som en åtgärd som är begränsad branschvis eller geografiskt. Inte heller bör den kunna betraktas som en åtgärd som är förbehållen en viss kategori av företag. Det är således inte fråga om en selektiv åtgärd. Utdelningsavdrag SOU 2009:33 Enligt vår mening bör förslaget därför inte strida mot . 7.11 Risk för överflyttning utomlands av svenskt beskattningsunderlag I våra direktiv anges bl.a. att utredningen ska beakta risken för att svenskt beskattningsunderlag överflyttas utomlands till följd av förslagen. I samband med borttagandet av Annell-avdraget uttalades bl.a. att avdraget var problematiskt i ett internationella sammanhang och att det medförde att svenskt beskattningsunderlag i vissa fall överfördes till andra länder. 18 Detta berodde främst på att Annellavdraget omfattade inte bara utdelning på aktier ägda av fysiska personer utan även juridiska personer.