sou · GXB326 · 2009-03-11 00:00:00 — Ytterligare en annan lösning är slutna system med recirkulerande vatten. Sådana system har stora fördelar genom att även varmvattensfiskar kan odlas utan alltför stora värmekostnader. Andra uppenbara fördelar är mindre vattenförbrukning, minimering av smittorisker, minimering av risk för rymningar, högre temperatur vilket medför ökad tillväxt, kombinationer odling av fisk och grödor, och en kontinuerlig leverans av fisk. Nackdelarna är den kostsamma tekniken, övervakningskrav och en känslighet för störningar. En hög driftsekonomi kombinerat med krav på att vattnet måste renas och syresättas på olika sätt innan det återförs till fiskbassängerna är en annan nackdel. Det finns behov att utveckla odlingssystem som utnyttjar tillgänglig vattenmängd för maximal fiskproduktion. I samma syfte kan syrehalter, ljus, värme och koldioxidhalter optimeras. Det finns även behov av att utveckla småskalig teknik som ett komplement till jordbruk i glest befolkade områden. När det gäller frågor om närsaltsbelastning och vattenbruk är slutna odlingssystem som minskar närsaltsbelastningen av särskilt intresse. Inom fiskodlingsnäringen pågår också utvecklingsarbete med sådana system, både för landbaserade och kassebaserade odlingar. För att begränsa negativa effekter av vattenbruk är slutna system i öppet vatten, exempelvis med täta dukkassar, ett alternativ som används i liten utsträckning i svenskt vattenbruk. Det finns möjligheter att filtrera och tillvarata sedimenterade fekalier och foderrester i botten av dukkassen genom att pumpa upp dessa till landkompost. På så vis minskas närsaltsbelastningen betydligt, framförallt av fosfor. Kvävet är dock löst som ammonium i vattnet, eftersom detta utsöndras från urin och gälar, och är därför svårare att hantera. Genom att optimera och komplettera alla ingående processer finns det dock potentiella möjligheter till kostnadseffektiva lösningar på närsaltsproblematiken, som en god tillväxt nås hos fisken i kassarna. Med slutna system finns det en stor möjlighet att tillvarata utsläpp av fosfor. Detta är av stor betydelse i sötvattensområdet och kan medföra möjligheter att få större tillstånd enligt för vattenbruksanläggningar i områden där det annars synes svårt att få större tillståndsansökningar för fiskodling beviljade. Försök i olika skalor med recirkulerande system, odling av grödor tillsammans med fisk och odling i öppet vatten i täta dukkassar pågår i med stöd från och länsstyrelser. Uppfödning av flera arter är en intressant miljöaspekt när det gäller fiskodling. Man kan tänka sig att ett odlingsföretag bedriver odling av flera arter där den ena arten kan tillgodogöra sig spillet från t.ex. en kasseodling. Fler arter i kombination kan då vara av intresse. I andra fall, i syfte att överhuvudtaget kunna få tillstånd i vissa vattenområden, kan filtrerande musslor odlas i andra vattenområden som kompsensation för närsaltsutsläpp från konventionella kasseodlingar. Odlingen kan då bedömas och miljöprövas i sin helhet. Nedan lämnas några exempel som kan vara aktuella. Musselodlingar motverkar övergödning genom att avlägsna närsalter från vattnet. En konventionell fiskodling kan exempelvis villkoras att odla musslor i syfte att begränsa sitt kväveutsläpp och öka sin lönsamhet genom musselodling. alternativ är att ingå avtal med befintliga musselodlare att öka sin produktion. Detta i kombination med att det är förhållandevis billigt och resurssnålt gör odling av blåmussla tillsammans med fisk till en tilltalande form av vattenbruk. Mussellarver söker själva upp utsatt odlingsunderlag i form av plastband. Det krävs ingen aktiv foderinsats eftersom musslorna själva förser sig med växtplankton som vanligen finns i riklig mängd i den övre delen av den omgivande vattenmassan. Vid skörden uppnås dessutom en betydande miljömässig vinst, speciellt beträffande reduktionen av kväve. Kväve är det växtnäringsämne som är svårast att hantera med konventionell reningsteknik. Ett pilotförsök, under en femårig prövotid, har startats av i syfte att visa att reningseffekten blir lika stor om man odlar musslor som att bygga ut kvävereningssteget. Kommunens reningsverk släpper ut kväve i nuvarande skick. Denna mängd kväve motsvarar kväveinnehållet i musslor, som man kommer att odla och skörda. Preliminära beräkningar visar dessutom att denna metod är mer kostnadseffektiv. Musselodlingar är den enda kända fungerande metoden för att fånga upp diffusa utsläpp av näringsämnen till havet och är en outnyttjad åtgärd mot övergödning. I sammanhanget kan dock nämnas att yrkesfiskets landningar medför ett avsevärt uttag av närsalter från havsmiljön genom att den landade fisken innehåller fosfor- och kväveföreningar som också kan härröra från diffusa utsläppskällor. På andra håll i världen har man visat hur eutrofieringens negativa effekter har kunnat hämmas av musslornas filtrering av stora vattenvolymer, vilket gynnat ekosystemet i kusten. Musslor har generellt sett en nyckelroll som styrande/ kontrollerade funktion ekosystemet i och med att deras föda huvudsakligen utgörs av växtplankton, som de filtrerar ur vattnet; indirekt tar de således upp och lagrar näringsämnen. har odlingsvolymen varit blygsam i förhållande till andra länders. I produceras ca musslor och i totalt ca . I odlades musslor . Hela den svenska produktionen sker på . Om musslor kan uppta ca 0.4–fosfor – att jämföra med 6.4– kväve innebär detta att musselodlingen avlägsnar ca 11 – kväve och ca – fosfor. Musselnäringen har tidigare bland annat haft problem med alggifter som omöjliggjort skörd vissa perioder. fungerande kontrollsystem utefter kusten och avsättningsmöjligheterna har avsevärt förbättrats genom att konkurrensen från och har minskat. Odling av sötvattenskräftor sker normalt i grävda dammar där kräftorna både lever av den mat som förekommer naturligt i dammen samt även matas. Den tillståndsgivna produktionen ligger på ca i landet fördelat på närmare 600 tillstånd. Enligt beslutad miljölagstiftning krävs inte anmälan eller tillstånd för fiskodlingsverksamhet med en årlig förbrukning om foder. Enligt undersökningar skattas kräftproduktionen i till ca . Enligt SCB och statistik producerades endast kräftor i . Exakta uppgifter om antalet odlare och hur stor deras produktion är finns inte . Det finns inte heller uppgift om utfodringsrutiner i kräftodlingar. Kräftor är dock kända som allätare och bör kunna tillgodogöra sig stora delar av den ökade primärproduktion som kan bli under en fiskodling. Av de flesta meddelade odlingstillstånd att döma har dock de flesta odlare troligen en produktion som understiger 50–och många hobbyodlare producerar kanske bara 10–. En del små tillstånd gäller tillsammans med fisk. Kräftodlingen i bör på nytt kartläggas avseende antalet aktiva kräftodlingar och dessas miljöpåverkan. Intensiv och extensiv odling av flera fiskarter kombinerat Fiskodlingar är kända för att ha en anlockningseffekt på vild fisk. Både strömming och sik kan lockas till fiskodlingar och där äta på överskottsfoder och annat spill från odlingen. Att kontinuerligt fiska efter denna fisk för vidare konsumtion kan både öka lönsamheten för den enskilde odlaren samt minska närsaltsbelastningen från odlingen. Allmänna råd för fiskodling Det nuvarande Allmänna rådet från beträffande fiskodling är . Utfodringstekniken och använda foder har förbättrats avsevärt . Stora ändringar har också skett i miljölagstiftningen och fiskerilagstiftningen. Ny kunskap om fiskodlingens miljöeffekter och djurskydd har också tillkommit. De Allmänna råden ska vara vägledande för regionala och lokala myndigheter vad gäller vattenplanering, tillsyn och tillståndsgivning för vattenbruk. föreslår att de Allmänna råden uppdateras gemensamt av och . Ändrade miljöregler för slutna odlingssystem I landbaserade och även slutna system i öppet vatten är det som nämnts möjligt att uppvisa en form av reningseffektivitet i form av olika filter eller andra anordningar. För att premiera miljövänlig småskalig fiskodling kan för slutna system med recirkulerande vatten en lägre prövningsnivå vara ett alternativ eftersom miljöbelastningen är av mindre betydelse. Verksamhet enligt B är tillståndspliktig, medan C-verksamhet är anmälningspliktig enligt 9 kap. 6 § MB hos respektive hos kommunen. föreslår en ändring av förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd enligt följande: B – Fiskodling eller övervintring av fisk där foder förbrukas per kalenderår. C – Fiskodling eller övervintring av fisk med utsläpp till vatten där foder förbrukas per kalenderår om inte verksamheten är anmälningspliktig enligt B. All fiskodlingsverksamhet omfattas dock av miljölagstiftningens hänsynsregler och kan när som helst inspekteras av tillsynsmyndigheten och förbjudas om verksamheten medför oacceptabel miljöpåverkan. Ingen fiskodling i landet, med undantag för en mycket liten försöksanläggning, är ansluten till kommunalt avloppsreningsverk. Anslutning till sådant bör kräva anmälan till nämnd. har det centrala ansvaret för tillsynsvägledningen vad gäller tillämpning för frågor som rör fiske och vattenbruk enligt förordning (1998:900) om tillsyn enligt . har dock endast rådighet över fiskerilagstiftningen på området vilken reglerar användning av arter och stammar inom vattenbruket samt spridning av smittsamma fisksjukdomar. avger vissa yttranden enligt miljölagstiftningen i tillståndsärenden för vattenbruksanläggningar. Villkor som berör speciallagstiftning Tillstånd enligt beslut innehåller ofta villkor som behandlar art- och smittskydd i ansökt vattenbruksverksamhet. Det är principiella uppfattning att det är fiskerilagstiftningen som i första hand skall användas vid en prövning av odlingstillstånd med avseende på frågor om risken för spridning av smittsamma fisksjukdomar och olämpliga arter och stammar. Några särskilda bestämmelser som reglerar detta finns inte i . Andra villkor som berör skötsel och avfallshantering vid vattenbruksverksamhet regleras också ofta i tillstånd enligt . Sådana särskilda bestämmelser återfinns i djurskyddslagstiftning och biproduktslagstiftningen. För att stärka sektorslagstiftningen och minska förekomsten av dubbelregleringar för företagen kan hänvisningar till denna införas i . Sättfisk- och kompensationsodlingar med små produktionsmängder bör av djurhälso- och kvalitetsskäl undantas från villkor om foderkoefficient (kvot foder per kg fisk producerat) i miljöbalksprövningen. Sättfiskodlingar för utplantering i naturvatten- och kompensationsodlingar odlar fisk på helt andra grunder än matfiskodlingar. En så snabb tillväxt som möjligt för en given fodermängd är inte alltid optimalt för en fisk som skall sättas ut i naturliga vatten. En lägre tillväxt skulle kunna erhållas med ett foder med lägre energiinnehåll än de på marknaden tillgängliga. En lägre tillväxttakt för en given mängd foder medför att foderkoefficienten blir högre vid fodermängd. strävan som finns mot att odla fram en naturlig, utvandringsfärdig fisk, som finns hos vissa kompensations- och sättfiskodlingar, motverkas därför av villkor om en fastlagd foderkoefficient. anser att riktlinjerna för foderkoefficient bör kunna överenskommas med berörd tillsynsmyndighet. Om tillståndsgivande myndighet önskar begränsa närsaltsutsläppen i ett skyddsvärt eller relativt opåverkat vattenområde är det effektivare att begränsa den tillåtna fodermängden än att fastlägga villkor om foderkoefficient. Detta är också att föredra ur djurskyddssynpunkt. För kompensationsodlingar med i vattendom fastställd utplanteringsmängd kan införas ett generellt undantag om foderkoefficient i eller fiskerilagstiftningen. Behov av förbättrat kunskapsläge Utvecklingen inom vattenbruket har varit betydande . Nya foder används och odlingsverksamheten bedrivs i större anläggningar. Miljökraven har också ökat med de av fastställda miljökvalitetsmålen. Enligt FN:s konvention om biologisk mångfald och EU-gemenskapens vattendirektiv är det uppenbart att vattenbruk inom gemenskapen skall vara ekologiskt långsiktigt hållbar och överensstämma med strategierna för miljöskydd inom EU. Det behövs därför särskilda insatser inom nedanstående områden. Nya undersökningar för att följa utvecklingen av närsaltsbelastningen inom vattenbruket. Utvecklingen av ny teknik och nya foder bör kontinuerligt följas. Utvärdering av effekter av fiskodling genom sammanställning av resultat från genomförda kontrollprogram. Utveckling och kalibrering av belastningsmodeller för svenska förhållanden. Betydelsen av interaktioner mellan vild fisk och fiskodling för närsaltsbelastning från fiskodlingar. Nedanstående tabell (tabell 2) sammanfattar de kriterier som bör beaktas för att bättre kunna ta hänsyn till olika vattenbruksföretags storlek och odlingssystem vid tillståndsgivning i syfte att bättre kunna anpassa miljöprövningen till verksamhetens omfattning och miljöpåverkan. Tabell 2 Sammanställning av miljökriterier för vattenbruksföretag Stort djup, stor yta, Vind- och ispåverkan, Betydelse för fisk, Halter i foder, (flera arter), Av föreslagna åtgärder bedöms ett uppdaterande av Allmänna råd som mest prioriterat (Tabell 3). Föreslagna administrativa åtgärder bör inte föranleda några ökade statsfinansiella utgifter medan nedanstående kostnader berör både och . Kostnader för föreslagna åtgärder Kostnad (kr) Kartläggning av svenskt vattenbruks aktuella 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Vattenbruk – en framtidsnäring En nationell strategi bör utarbetas för att ge vattenbruket i bättre förutsättningar att växa inom ekologiskt hållbara ramar. Det föreslår regeringens särskilde utredare i detta betänkande. I den handlingsplan för ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart vattenbruk, som utredningen föreslår, ingår följande punkter: -ges förstärkt uppdrag att samordna vattenbruksfrågorna, bland annat genom inrättande av ett samordningskansli. -Endörrininförsvidansökanomtillståndförvattenbrukförattminskakrånglet och förkorta handläggningstiderna. -Områden av riksintresse för vattenbruket pekas ut. -() ges i uppdrag att övervaka och analysera vattenbrukets miljöeffekter. -Stöd ges till en informationssatsning om fördelarna med odlad fisk och odlade skaldjur. -Satsning på utbildning, kompetensutveckling och forskning. -Förbättradkapitalförsörjninggenomsäkradmedfinansieringochstatligaräntegarantier för investeringar i vattenbruk. Ska mänskligheten fortsätta att äta fisk och skaldjur i nuvarande omfattning behöver vattenbruksnäringen växa kraftigt framöver. har med sin rika tillgång på vatten goda naturliga förutsättningar att bidra till denna utveckling. En stor resurs som med fördel kan tas i anspråk för vattenbruk är de näringsfattiga, reglerade sjöarna i norr. Vattenbruk är en framtidsnäring. Utredningen bedömer att utvecklingsmöjligheterna är särskilt goda vad gäller odling av i norra inland tillsammans med odling av musslor och ostron i , men även andra delar av delar av vattenbruket har förutsättningar att växa. 106 47 Tel Fax