sou · GXB338 · 2009-04-24 00:00:00 — Resten är främst personer som utsatts för våld av närstående.36 Polisen har ingen särskild budget för att täcka flyttkostnader m.m. när personer som ingår i det lokala personsäkerhetsarbetet tillfälligt måste flytta.37 För att skydda vittnen och andra hotade personer från allvarlig brottslighet har polisen ett ansvar för att bedriva särskilt personsäkerhetsarbete.38 Det är förbehållet en mycket begränsad krets. I första hand handlar det om bevispersoner, dvs. misstänkta, tilltalade, målsägande, vittnen och andra som medverkar eller har medverkat i en förundersökning eller rättegång som rör grov eller organiserad brottslighet. Även andra grupper kan omfattas av det särskilda personsäkerhetsarbetet, t.ex. anställda inom rättsväsendet och informatörer.39 ingick 87 personer i polisens särskilda personsäkerhetsarbete. En övervägande majoritet av dessa ärenden rörde bevispersoner.40 har inte personer som utsätts för våld av närstående ingått i det särskilda personsäkerhetsarbetet.41 I det särskilda personsäkerhetsarbetet ingår bl.a. att flytta personer från en osäker ort till en säker. Det innebär i regel att personen måste byta kommun. I de allra flesta fall är det fråga om 34Uppgift från i . 35Uppgift från i . 36Uppgift från i . 37Uppgift från i . 382 a § polislagen och 5 § förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. 392 § förordningen om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. 40SOU 2008:81 s. 266. Personer som utsätts för våld, hot att personen måste flytta tills en slutplacering kan ske. Inledningsvis kan personen t.ex. placeras på hotell, i skyddslägenhet eller utomlands. I genomsnitt tar det innan en slutplacering kan ske. har en egen budget avsatt för det särskilda personsäkerhetsarbetet som täcker flyttkostnaderna m.m.42 En person som ingår i det särskilda personsäkerhetsarbetet kan få personsäkerhetsersättning från staten.43 Ersättningen lämnas i skälig utsträckning för utgifter, förlorad arbetsinkomst, intrång i näringsverksamhet och förluster vid försäljning av egendom. 9.4.2 ansvar för stöd och hjälp har ett ansvar i arbetet med brottsdrabbade och hotade personer, eftersom kommunen har det yttersta ansvaret för att alla som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver.44 I 5 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, regleras även särskilt socialnämndens ansvar för brottsoffer. Nämnden har i uppgift att verka för att personer som utsatts för brott och deras närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Nämnden ska även särskilt beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Huvudregeln i 2 kap. 2 § SoL innebär att när en person flyttar över en kommungräns flyttas också ansvaret enligt SoL över till den nya vistelsekommunen, se avsnitt 6.1.2. Ansvaret för redan beslutade insatser kvarstår dock till dess att beslutet upphör att gälla eller flyttas över till den nya vistelsekommunen med stöd av 16 kap. 1 § SoL. Ett undantag från huvudregeln gäller i de fall en person placeras i familjehem, hem för vård eller boende (HVB) eller boende med service och omvårdnad för äldre och personer med 4311 § förordningen om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. 442 kap. 2 § SoL. Personer som utsätts för våld, hot funktionshinder.45 Om kommunen t.ex. placerat en skyddsbehövande kvinna i ett HVB som är inriktat på kvinnor som utsätts för våld av närstående, behåller således kommunen ansvaret för det individuellt behovsprövade biståndet. De flesta skyddade boenden för kvinnor som utsätts för våld av närstående drivs dock inte som HVB.46 9.4.3Gränsdragningsproblem mellan polisen och Företrädare för polisen har framhållit att det är oklart var gränsen går mellan polisens och ansvar för personer som behöver skydd.47 Polisen har ett ansvar enligt polislagen att skydda hotade personer och har ett ansvar enligt SoL för att brottsdrabbade får stöd och hjälp. Att gränsdragningen är oklar orsakar i vissa fall diskussioner om vilken huvudman som ska ansvara för vad. anser ibland att det är rättsväsendets ansvar att se till att bevispersoner skyddas eftersom det är en förutsättning för att rättsväsendet ska fungera. Polisen å sin sida anser att det är polisens ansvar att se till att skyddet fungerar men att måste ansvara för att personen klarar sig ekonomiskt och psykosocialt . Företrädare för polisen har också påtalat att brottsdrabbade män har svårt att få stöd från socialtjänsten.48 Ytterligare ett problem som påtalats är att SoL:s bestämmelser om ekonomiskt bistånd inte är avsedda för dessa situationer. Det kan t.ex. framstå som orimligt att en person som tvingas flytta på grund av att han eller hon utsatts för hot i egenskap av bevisperson måste uttömma sina egna tillgångar innan kan bevilja ekonomiskt bistånd. 4516 kap. 2 § första stycket SoL. 47Uppgift från och i . 48Uppgift från i , stadsdelsförvaltning i samt och kommuner. är och kommer från nordöstra delen av . tillhör en minoritet i sitt hemland, kurderna. När bror blev dödad i ett självmordsattentat beslutade föräldrarna att sända till hans farbror i . söker asyl på en av ansökningsenheter och uppger då att han har en farbror som han kan bo hos. anvisar till den kommun där farbrodern bor. Farbrodern hämtar på transitboendet i ankomstkommunen och tar honom med sig hem. Anvisningskommunen gör inget hembesök i farbroderns hem och tar inte heller någon kontakt med , men beslutar ändå att placera hos farbrodern. En efter att flyttat till farbrodern flyttar hela familjen inklusive till en annan kommun. börjar i skolan i den nya kommunen och beviljas uppehållstillstånd. hamnar dock ofta i konflikt med farbroderns familj och även med andra elever i skolan. gode man bedömer därför att skulle behöva någon form av stöd både i hemmet och skolan. mannen vänder sig till bosättningskommunen och får besked om att frågan om stödinsatser i skolan kommer att utredas. I fråga om stödinsatser i hemmet hänvisar bosättningskommunen till anvisningskommunen, eftersom ansvaret för insatser enligt socialtjänstlagen ligger kvar där. När gode mannen vänder sig till anvisningskommunen får han besked om att kommunen avser att föra över ansvaret för till bosättningskommunen, eftersom i princip inte har bott i anvisningskommunen och inte heller har någon anknytning dit. Bosättningskommunen motsätter sig dock en sådan överföring och ärendet förs vidare till läns- styrelsen för prövning. för prövning vill varken anvisningskommunen eller bosättningskommunen ta ställning till ansökan om insatser enligt socialtjänstlagen. I avses med ensamkommande barn ett barn som vid ankomsten till är skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i förälders ställe, eller som efter ankomsten står utan sådan ställföreträdare.1 , , har beräknat att 12 800 ensamkommande barn sökte asyl i 28 av världens länder . För del uppgick antalet asylsökande ensamkommande barn till 561 barn. steg antalet till 816 barn och var siffran 1 264 barn. kom 1 510 ensamkommande barn till Sverige.2 kom cirka 600 barn från , cirka 200 från och cirka 160 från . kom det ungefär lika många barn från som från och Afghanistan.3 Flertalet av de ensamkommande barn som kommer till är pojkar . Andelen flickor har legat på cirka 20 procent.4 Barnen kommer huvudsakligen från områden med krig, väpnade konflikter, etnisk förföljelse och terror. Några kommer på grund av övergrepp, tvång och hot i familjen eller för att de helt saknar någon som kan ta hand om dem. Det finns också farhågor om att barn förs hit för att utnyttjas sexuellt, som arbetskraft eller i brottslighet.5 10.3Migrationsverkets ansvar för ensamkommande barn ansvarar för prövningen av barnens asylärenden och för frågor som rör ekonomiskt bistånd och återvändande. har dessutom ett ansvar att 12 § lagen om god man för ensamkommande barn och prop. 2005/06:46 s. 35 f. 2Migrationsverkets webbplats, , Nyheter, . 5Socialstyrelsen och , Förbättringar i mottagandet av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare, s. 24. försöka hitta familjemedlemmar till det ensamkommande barnet. I uppdrag ingår också att teckna överenskommelser med kommuner om mottagande av de ensamkommande barnen samt anvisa barnen till en kommun. ansvarar för att administrera de olika statliga ersättningarna till kommunerna. genomfördes en reform som innebar att kommunerna tog över ansvaret för boende och omvårdnad av ensamkommande asylsökande barn.6 fanns ingen särskild reglering av mottagandet av de ensamkommande asylsökande barnen vilket medförde att ansvarsfördelningen mellan och kommunerna upplevdes som oklar. När ett ensamkommande asylsökande barn anländer till ser till att barnet får komma till ett tillfälligt boende i den kommun där han eller hon ger sig till känna för svensk myndighet. Det sker huvudsakligen i , , eller kommuner, de s.k. ankomstkommunerna där har enheter där man kan söka asyl.7 anvisar sedan barnet till en kommun där han eller hon ska bo under själva asylprocessen, en s.k. anvisningskommun. I första hand ska anvisa barnet till en kommun som har träffat en överenskommelse med verket. Om det finns särskilda skäl kan barnet dock anvisas till en annan kommun. Sådana särskilda skäl kan vara att barnet har önskemål om att få komma till en viss kommun, t.ex. för att bosätta sig hos en släkting eller någon annan närstående person.8 efter ankomsten till förses barnet med en företrädare - en god man - som bekräftar barnets asylansökan. I samband med asylansökan får barnet även ett offentligt biträde. Därefter utreds barnets asylansökan av särskilda handläggare med barnkompetens på . Utredningen anpassas så mycket som möjligt efter barnets ålder, hälsa och andra omständigheter. För att väntetiden ska bli så kort som möjligt 2005/06:46. 7Migrationsverket, Aktuellt om ensamkommande barn och ungdomar, . 2005/06:46 s. 49. handlägger dessa ärenden med förtur. Målsättningen är att barnet ska få ett beslut inom tre månader.9 Detta mål har dock inte uppnåtts då den genomsnittliga handläggningstiden var cirka sex månader.10 Om inte beviljar barnet uppehållstillstånd kan beslutet överklagas till Migrationsdomstolen och om prövningstillstånd meddelas slutligt till Migrationsöverdomstolen. Om domstolen inte ändrar beslutet avvisas barnet från . I de fall ett barn inte beviljas uppehållstillstånd arbetar med återvändandet för barnet. gör då en utredning om vem som ska ta hand om och ta emot barnet vid ankomsten till det land barnet avvisas till. Barnet har alltid en ledsagare med sig som ser till att barnet tas emot av en anhörig eller någon annan som ansvarar för barnets omvårdnad.11 ansvarar för ekonomiskt bistånd till de ensamkommande barnen. Bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) lämnas i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. När det gäller ensamkommande asylsökande barn ska istället anvisa en kommun som ska ordna boendet. och dess anställda är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd.12 De är också skyldiga att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredningen av barnets behov av skydd. Med barn avses varje människa under och gäller oavsett om barnet beviljats uppehållstillstånd eller inte. 10.3.2 När barnet har beviljats uppehållstillstånd När ett ensamkommande barn har beviljats uppehållstillstånd avregistreras barnet från mottagandesystem, eftersom han eller hon är asylsökande. Detta görs efter beslut om uppehållstillstånd eftersom barnet fortfarande har rätt till dagersättning och särskilt bidrag enligt LMA 9Migrationsverkets webbplats, , Vanliga frågor och svar - ensamkommande barn och ungdomar. 10Migrationsverket, Aktuellt om ensamkommande barn och ungdomar, . 11Migrationsverkets webbplats, , Information om ensamkommande barn och ungdomar. 1214 kap. 1 § SoL. under en månad från den dag uppehållstillståndet har beviljats.13 Därefter går ansvaret för biståndet över till kommunens socialtjänst. Barnen skrivs ut till den kommun som har anvisat barnen till.14 I propositionen Mottagande av ensamkommande barn (prop. 2005/06:46) står att ett ensamkommande barn som beviljats uppehållstillstånd bör tas emot i en kommun för bosättning. För att skapa trygghet och kontinuitet för de barn som beviljas uppehållstillstånd är det angeläget att de får bo kvar i den kommun som de först anvisats till.15 Enligt förarbetena är det därför önskvärt att de kommuner som träffar överenskommelser med om mottagande av asylsökande ensamkommande barn även träffar överenskommelse om introduktion av dessa barn,16 dvs. tecknar en överenskommelse om flyktingmottagande. Det är ansvar att träffa överenskommelser med kommunerna om mottagande av barn med uppehållstillstånd. kan även träffa särskilda överenskommelser med kommunen om att tillhandahålla platser för ensamkommande barn som beviljats uppehållstillstånd. 10.4 Kommunernas ansvar för ensamkommande barn Kommunerna ansvarar för att utreda de asylsökande ensamkommande barnens behov och fatta beslut om insatser och placering i lämpligt boende. Kommunerna ansvarar också för att utse gode män för barnen. Vidare ska kommunerna se till att barnen får skolundervisning. Efter ett beviljat uppehållstillstånd ansvarar kommunerna för fortsatta insatser under barnens uppväxt samt för deras integration i samhället. Det är kommunen som ansvarar för det reella mottagandet av de ensamkommande barnen och som inom ramen för 138 § tredje stycke LMA och prop. 2005/06:46 s. 52. 15Migrationsverket, och , Ett gemensamt ansvar för ensamkommande barn och ungdomar, s. 5. 2005/06:46 s. 42. tillhandahåller boende och omsorg. Kommunerna får statlig ersättning för mottagandet av barnen. ansvarar för att utreda barnets behov och besluta om lämpligt boende. anvisar endast kommun, det är alltid kommunen som bedömer vilket boende som är lämpligast för barnet. När anvisar ett ensamkommande barn till en kommun ska anvisningskommunen inleda en utredning om barnet enligt 11 kap. 1 och 2 §§ socialtjänstlagen (2001:453), SoL. Kommunen har rätt till ersättning för kostnader för en sådan utredning.17 Vi har fått uppgift om att utredningar som gäller ensamkommande barn i regel inte är lika omfattande som andra utredningar om barn, utan endast avser vilken typ av boende som är lämpligt för barnet. En anledning till det uppges vara att det är svårt att utreda barnen under asylprocessen då de är mycket förtegna om sin bakgrund. Företrädare för kommunerna uppger också att man inte vill pressa barnen för mycket. Det pågår ju också en asylutredning på och det kan vara svårt för barnen att förstå skillnaden i de olika utredningarna.18 Barnen kan ha olika behov och förutsättningar och kan därför behöva olika boendeformer.19 Boendet kan t.ex. vara ett familjehem eller ett HVB särskilt inriktat på mottagande av ensamkommande barn. När ett ensamkommande barn uppger att han eller hon kan bo hos släktingar eller andra anhöriga anvisar barnet till den kommunen. När en kommun får en sådan underrättelse är kommunen skyldig att inleda en utredning av hemmets lämplighet.20 Vissa kommuner utreder hemmet på samma sätt som vid vanliga familjehemsplaceringar medan andra kommuner utreder det som vid s.k. privatplaceringar. Det förekommer också att hemmen inte utreds alls.21 Om kommunen bedömer att hemmet inte är lämpligt ska kommunen placera barnet i ett annat boende. Om det efter placeringen visar sig att hemmet inte är lämpligt för barnet, ska anvisningskommunen omplacera barnet till ett annat boende. Om kommunen inte ingått en överenskommelse med kan kommunen ta kontakt med verket för att placera 177 a § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. 18Uppgift från och kommuner. 2005/06:46 s. 42. 206 kap. 6 § SoL. barnet i en kommun som ingått en sådan överenskommelse.22 kan visserligen inte anvisa barnet till en annan kommun, men kommunen kan få verkets hjälp att hitta en kommun som har möjlighet att ta emot barnet. Ärendet kan sedan flyttas över enligt 16 kap. 1 § SoL.23 Kommunen kan dock även själv välja att omplacera barnet inom eller utom kommunen. Om barnet omplaceras till en kommun som har överenskommelse med bör, enligt förarbetena, den kommunen ta över ansvaret för barnet.24 anvisades av de barn som kom till till en kommun där det fanns släktingar. var siffran 27 procent.25 De ensamkommande asylsökande barnen har rätt till samma stödinsatser enligt SoL som andra barn.26 Ett ensamkommande asylsökande barn har dock inte rätt till bistånd enligt SoL för sådant bistånd som barnet kan få enligt LMA (dagersättning och särskilt bidrag). I regel beviljas inga andra insatser enligt SoL än boende. Den främsta anledningen till det uppges vara att boendena är så kvalificerade att barnen får det stöd som de behöver genom personalen på boendet. Barnen har också fullt upp med skola, boende, fritid och kontakt med sin gode man. Man anser inte att det finns anledning att sätta in ytterligare insatser enligt SoL. Så ser det i regel även ut för andra barn som placeras på HVB.27 Beslutet om placering i boendet ska följas upp var sjätte månad enligt bestämmelsen i 6 kap. 8 § SoL. av barnen omplaceras till ett annat boende.28 Att barnen omplaceras kan bero på att det inte fungerar i boendet men det kan även vara så att barnen omplaceras på grund av att boendet har en viss åldersgräns.29 Om barnet avvisas eller utvisas från kvarstår ansvar till dess att beslutet har verkställts.30 2005/06:46 s. 50. 2005/06:46 s. 50. 2005/06:46 s. 41. 27Uppgift från kommun. 29Uppgift från kommun. 2005/06:46 s. 50. När barnet anländer till bor han eller hon först tillfälligt i en ankomstkommun. I förarbetena till LMA anges att om ett barn endast vistas inom en kommun i avvaktan på att placeras i en annan kommun är det orimligt och inte förenligt med de ensamkommande barnens bästa att det är den kommunen som ska ansvara för barnet. I stället bör ansvaret åvila den kommun inom vilken barnet mer varaktigt kommer att uppehålla sig.31 Innan anvisat barnet en kommun gäller dock - enligt 2 kap. 2 § SoL - att den kommun i vilken barnet faktiskt vistas (ankomstkommunen) är ansvarig. Den kommun där barnet vistas ansvarar alltså för att pröva barnets behov av bistånd till dess har anvisat barnet till en kommun.32 För att undvika oklarheter har det införts en särskild bestämmelse i LMA för ensamkommande asylsökande barn. Enligt 3 § LMA ska barnet, när anvisat en kommun, anses vistas där i den mening som avses i 2 kap. 2 § SoL, se avsnitt 6.1.2. Detta gäller oavsett hur kommunen väljer att ordna barnets boende. I förarbetena understryks att det är socialnämnden i den anvisade kommunen som ska ha ansvaret för att utreda barnets behov och besluta om lämpligt boende.33 Enligt propositionen Mottagande av ensamkommande barn (prop. 2005/06:46) är det en fördel om det är den kommun där barnet är bosatt som också har ansvaret för barnet. En kommun, som ingått överenskommelse med och som placerar ett barn i en annan sådan kommun, bör därför inte behålla ansvaret för barnet. I stället bör den kommun som barnet är placerat i ta över ansvaret.34 Detta förutsätter dock att kommunerna är överens om en överflyttning eller, om kommunerna inte kan komma överens, att beslutar om det.35 Däremot bör en kommun, som har ingått överenskommelse med verket och som placerar barnet i en kommun som inte har ingått någon sådan överenskommelse, behålla ansvaret för barnet i enlighet med vad som föreskrivs i 16 kap 2 § SoL.36 2005/06:46 s. 48 f. 32Migrationsverket, och , Ett gemensamt ansvar för ensamkommande barn och ungdomar, s. 2. 2005/06:46 s. 49. 2005/06:46 s. 50. 3516 kap. 1 § SoL. 2005/06:46 s. 50. Vidare är det enligt förarbetena inte självklart att en kommuns ansvar ska bestå om barnet på eget initiativ lämnar ett boende i vilket det placerats i av och bosätter sig in en annan kommun hos t.ex. en släkting. I sådana fall bör ärendet flyttas över till den nya kommunen.37 10.4.2 När barnet har beviljats uppehållstillstånd När ett ensamkommande barn har beviljats uppehållstillstånd har han eller hon fortfarande rätt till dagersättning och särskilt bidrag enligt LMA under en månad från den dag uppehållstillståndet har beviljats.38 Därefter går ansvaret för biståndet över till kommunen enligt bestämmelserna i . Kommunen kan dock även ersätta visst bistånd enligt SoL med introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. När barnet har beviljats uppehållstillstånd inleds en ny utredning om stöd från . De allra flesta barn behöver fortsatt stöd i form av boende. Kommunen har rätt till ersättning för vård enligt SoL eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) av den som har fyllt men inte , under förutsättning att vården påbörjats . I de fall barnet bott i ett familjehem under asylprocessen tas i regel ett beslut om fortsatt placering i familjehemmet. Om barnet bott i ett HVB för asylsökande barn måste barnet flytta till ett nytt boende. Kommunen arbetar då för att få fram ett mer stadigvarande boende med utgångspunkt från de behov som barnet har. Man pratar med barnet och med det HVB eller familjehem som han eller hon bott på under asyltiden.39 I vissa kommuner finns särskilda boenden för ensamkommande barn som beviljats uppehållstillstånd. Det kan ta tid att hitta ett boende och bor ofta barnet kvar i asylboendet eller i ett jourhem.40 Anvisningskommunen behåller ansvaret för barnet även om han eller hon placeras i en annan kommun, men då i egenskap av placeringskommun enligt 16 kap. 2 § första stycket SoL. 2005/06:46 s. 50. 388 § tredje stycket LMA och prop. 2005/06:46 s. 52. 39Uppgift från kommun. 40Uppgift från kommun och . I samband med att barnet beviljas uppehållstillstånd ersätts i regel den gode mannen av en särskilt förordnad vårdnadshavare. De grunder som främst lär kunna komma i fråga för ett sådant förordnande är att barnets föräldrar är döda eller varaktigt förhindrade att utöva vårdnaden om barnet.41 Det finns dock vissa undantag från huvudregeln. Om t.ex. barnet ska fylla finns i regel inte anledning att utse vårdnadshavare utan den gode mannen kan kvarstå i sitt uppdrag tills barnet blir myndigt.42 Enligt 10 § lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn är det socialnämnden i den kommun där barnet vistas som hos rätten ska väcka talan om eller anmäla behov av en särskild förordnad vårdnadshavare.43 Enligt förarbetena menas med att barnet vistas i en viss kommun att barnet uppehåller sig där. Det krävs inte att barnet är varaktigt bosatt i kommunen. Att barnet bor i ett familjehem eller ett anläggningsboende på orten bör för detta ändamål alltid anses tillräckligt.44 Alla personer som flyttar till och som har fått uppehållstillstånd som flykting eller av flyktingliknande skäl samt deras anhöriga, har rätt att få en introduktion i samhället.45 Det är den kommun som personen är folkbokförd i som har huvudansvaret för introduktionsinsatserna.46 Introduktionen anpassas efter varje persons bakgrund, behov och förutsättningar. För personer som fyllt ska introduktionsprogrammet innehålla svenskundervisning för invandrare, praktik i den utsträckning som är möjlig, orientering om svenska samhällsförhållanden och svenskt samhällsliv samt information om vardagslivet i en kommun och andra liknande förhållanden. Kommunerna får statlig ersättning, i form av en schablonersättning, för introduktionen i samhället för de ensamkommande barn som beviljats uppehållstillstånd och som bosätter sig i kommunen. Den kommun som först tar emot barnet har rätt till 20 416 kap. 9 § respektive 6 kap. 8 a § FB.