sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — Läroplan för det offentliga skolväsendet, Lpo 94 (SKOLFS 1994:1). Läroplan för de frivilliga skolformerna, Lpf 94 (SKOLFS 1994:2). (2008) Ungar & Medier. Myndigheten för skolutveckling (2003) Hur är det ställt? Tack, ojämt! Myndigheten för skolutveckling (2005) Hela livet – med sex- och samlevnadsundervisning. (2008) Maskulinitet på schemat, Liber. Nosek, m.fl. (2009) National differences in gender–science stereotypes predict national sex differences in science and math achievement, Publicerad i PNAS volym 106. , ( 2003) Insatser för att stärka flickors självför- troende. Rapport jämställdhetsprojekt i skolan, uni- versitet . Programmål för gymnasieskolans nationella program (SKOLFS 1999:12). Proposition 1990/91:18 Om ansvaret för skolan. Proposition 1992/93:220 En ny läroplan för och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obliga- toriska särskolan. Proposition 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt - delat ansvar. Proposition 1994/95:85 Betyg i det obligatoriska skolväsendet. Proposition 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet. Proposition 2001/02 Budgetpropositionen . Proposition 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd. Proposition 2005/06:38 Trygghet, respekt och ansvar – om kränkande förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv - nya mål i jämställdhetspolitiken. Proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen . Proposition 2008/09:66 En ny betygsskala. Proposition 2008/09:87 Tydligare mål och kunskapskrav - nya läro- planer för skolan. Regeringsformen (1974:152). Regeringen (2008) Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att genomföra jämställdhetsinsatser i skolan (U2006/9049/S). Skolinspektionens webbplats: Skollagen (1985:1100). (2002) Relationer i skolan – en utvecklande eller destruk- tiv kraft, Dnr 01-2001:2136. (2003) Kränkande handlingar och informella miljöer – Elevperspektiv på skolans miljöer och sociala klimat. (2004a) Elever med utländsk bakgrund, Dnr 75 – 2004:545. (2004b) Här kan flickors teknikintresse växa. En utvärdering av bidrag till sommarkurser i teknik för flickor. (2006a) Allmänna råd och kommentarer – För arbetet med att främja likabehandling och för att motverka diskriminering och annan kränkande behandling. (2006b) Könsskillnader i måluppfyllelse och utbildnings- val, 287. (2006c) Individ- och klassvariation i åk. (2007) Attityder till skolan 2006, 299. (2008a) Rätten till utbildning – Om elever som inte går i skolan, 309. (2008b) Studieresultat i gymnasieskolan, (: 08:1050). (2009a) bild av utvecklingen av kunskapsresultaten i och av elevers studiemiljö, Dnr 2008:3010. (2009b) Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Barns, elevers och studerandes uppfattningar om diskriminering och trakasserier, 326. , , (2009) Tillfälligt uppbrott. Om ungdomar som rymmer och kastas ut hemifrån, . (2007) Ungdomars sexuella hälsa – internationella kun- skapssammanställningar och svenska erfarenheter av förebyggande arbetet. (2009) Folkhälsorapport . SOU 2004:43 Den könsuppdelade arbetsmarknaden. SOU 2004:115 Den könade förskolan – om betydelsen av jämställd- het och genus i förskolans pedagogiska arbetet, Delegationen för jämställdhet i skolan. SOU 2006:75 Jämställd förskola – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete, Delegationen för jämställd- het i skolan. SOU 2006:77 Ungdomar, stress, och psykisk ohälsa. Analyser och för- slag till åtgärder, Utredningen om ungdomars psykiska hälsa. (2009) Skoltoan ett arbetsmiljöproblem för unga. Hämtat från =2748506. , (2009) Välfärdslandets gåta – Varför mår inte barnen lika bra som de har det? UGU – Utvärdering Genom Uppföljning. För vidare beskrivning av materialet se Härnqvist, K (2000). Evaluation through follow-up. A longitudinal program for studying education and career development. (Red.) Seven Swedish longitudinal studies in behavioral science. (2008) Ung 2008, 2008:5. (2005) Utvärdering av satsningen på utbildning av resurspersoner för jämställdhet i skolan. skriftserie (2004) Könsskillnader i utbild- ningsresultat, Rapport 7. , (2005). Sexual harassment in schools: prevalence, structure and perceptions, . Delegation för jämställdhet i skolan Beslut vid regeringssammanträde . En delegation ska tillsättas med uppgift att utifrån skolans värde- grundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan. Uppdraget omfattar såväl kommunala som fristående sko- lor samt sameskolan och specialskolan. Delegationen ska kartlägga kunskapsfältet jämställdhet i skolan och ta fram kunskapsöver- sikter som rör bl.a. lärstilar samt språk-, läs- och skrivutveckling. I uppdraget ingår också att identifiera områden där ytterligare kun- skap om jämställdhet och genus behövs. Inom ramen för uppdraget ska delegationen genomföra seminarier och på andra sätt sprida den kunskap som sammanställs, särskilt om de metoder som kan användas för att bryta traditionella köns- mönster och könsroller. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2007/2008:1) uttalat att värdegrunden i skolan ska stärkas så att jämställdheten främjas. Regeringens utgångspunkt för jämställdhetsarbetet i sko- lan är att alla elever ska få pröva och utveckla sina förmågor och intressen utan att hindras av traditionella könsroller. Faktisk jäm- ställdhet är ett resultat av ett arbete med att implementera de värden som läggs fast i skolans värdegrund. Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. För att uppnå ett jämställt samhälle måste ytter- ligare insatser göras för att bryta traditionella könsmönster och den struktur som bl.a. visar sig genom könsuppdelningen inom utbild- ningssystemet. En genomgripande utredning av kunskapsfältet jämställdhet i skolan har inte genomförts . En av de senaste utred- ningarna inom området genomfördes då en arbetsgrupp fick i uppdrag att föra upp jämställdhetsfrågorna på skolans agenda samt att sprida kunskaper och erfarenheter om jäm- ställdhet. Arbetsgruppen Kvinnligt och Manligt i skolan över- lämnade rapporten är alla olika. En åtgärdsrapport om jämställdhet i skolan som en pedagogisk fråga och ett kunskapsområde (Ds 1994:98) till regeringen. tillsattes en delegation för jämställdhet i förskolan (dir. 2003:101) med ett liknande, men på sitt område mer omfat- tande uppdrag än arbetsgruppen Kvinnligt och Manligt i skolan. Delegationen hade i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Delegationen lämnade sitt slut- betänkande Jämställd förskola – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete (SOU 2006:75) till regeringen . Delegationens förslag berör i vissa delar även grund- och gymnasieskolan. Jämställdhet ingår som en del i skolans värdegrundsuppdrag. Sko- lans demokratiska uppdrag baseras ytterst på principen om allas lika värde i regeringsformen och artikel 14 i Europeiska konven- tionen om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna (). gäller som lag i . Vidare uttrycks skolans demokratiska uppdrag i skollagen (1985:1100), lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever, läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritids- hemmet (Lpo 94), läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) och kursplanerna. Bestämmelser om jämställdhet och för- bud mot diskriminering på grund av kön finns även i FN:s kon- vention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, i FN:s konvention om barnets rättigheter och i andra centrala kon- ventioner om de mänskliga rättigheterna som har ratifi- cerat. I 1 kap. 2 § skollagen anges att verksamheten i skolan ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan ska främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Den som verkar inom skolan ska särskilt främja jämställdhet mellan könen. I lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling förtydligas skolans ansvar när det gäller att garantera alla barns och elevers trygghet i skolan. Det innebär att diskrimi- nering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder är förbju- den i förskolan, skolan och vuxenutbildning enligt skollagen. Lagen innebär också att barn och elever har ett lagligt skydd mot annan kränkande behandling, exempelvis mobbning. I läroplanerna formuleras jämställdhetsuppdraget. Enligt Lpo 94 ska skolan aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla förmågor och intressen oberoende av könstillhörighet. En liknande skrivning återfinns i Lpf 94. Kursplanerna är bindande föreskrifter och styr innehållet i utbildningen. De ska läsas mot bakgrund av läroplanerna och kopplas till verksamheternas värdegrundsuppdrag, där jämställdhet är ett av de grundläggande värden som lyfts fram. Ungefär hälften av kursplaner har ett jämställdhetsperspektiv. Utredningen om mål och uppföljning i (U 2006:02) föreslår i sitt slutbetänkandet Tydliga mål och kun- skapskrav i (SOU 2007:28) bl.a. att kursplanerna ska få ett tydligare ämnesinnehåll och att områden som rör alla ämnen, t.ex. värdegrundsuppdraget, enbart ska beskrivas i läroplanen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Könsskillnader i skolarbete och skolmiljö enligt utvärderingar Enligt Statens skolverks lägesbedömning 2006 (rapport 288, 2006) har flickorna uppvisat bättre resultat, mätt i olika betygsmått, än pojkarna. Skillnaderna förstärks vid betygs- sättningen. Könsskillnaderna är i det närmaste konstanta oavsett socioekonomisk bakgrund. Denna bild bekräftas också av tidigare utvärderingar. Enligt rapporten i utbildningsresultat (Utbildnings- departementets skriftserie 2004, rapport 7) hade flickor både i grund- och gymnasieskolan genomgående bättre betyg i alla ämnen utom i idrott och hälsa. nationella utvärdering av 2003 (NU-03) visade också att en större andel pojkar () än flickor () i årskurs 9 inte nådde kun- skapsmålen i ett eller flera ämnen. Internationella kunskaps- mätningar (bl.a. 2003) visar att skillnaderna i utbildnings- resultat i läsförståelse är fortsatt stora till flickornas fördel. I har pojkar sämre betyg i alla ämnen utom i idrott och hälsa. NU-03 samt forskning vid Gymnastik- och och visar också att ämnet idrott och hälsa oftare möter pojkarnas intressen och behov än flickornas. I Jämställdhetspolitiska utredningens (N 2004:07) betänkande Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66) anges att studenternas studieval fort- farande i hög grad är könsbundna. En fjärdedel av alla kurser har en jämn könsfördelning, dvs. en könsfördelning där andelen män respektive kvinnor ligger i intervallet . Föränd- ringarna är små mellan åren, men det går att skönja en positiv trend. Jämställdhetsinsatser av olika slag har främst riktats till flickor och kvinnor. Syftet har varit och är att bryta det traditionella könsmönstret och få fler kvinnor att välja tekniska och naturveten- skapliga ämnen och utbildningar. Ansträngningarna att förmå poj- kar och män att söka sig till kvinnodominerade utbildningar har inte varit lika stora. Elever som väljer icke-traditionella utbildningar får ibland stöd men möter ofta motstånd. De prövningar som dessa elever möter leder till att många av dem lämnar sina utbildningar särskilt om könsfördelningen är mycket ojämn. Som skäl till avhopp anges ofta könsmobbning från lärarens sida. lägesbedömning 2006 visar att majoriteten av eleverna trivs i skolan. Flera studier har dock visat att den psy- kiska ohälsan bland elever ökat . Utredningen om ungdomars psykiska hälsa (U 2005:03) läm- nade ett betänkande Ungdomar, stress och psykisk ohälsa (SOU 2006:77). I betänkandet anges att flickor och unga kvinnor rapporterar psykisk ohälsa i större utsträckning än unga män. Skill- naden mellan könen har varit oförändrad . Flickor rapporterar i större utsträckning psykisk ohälsa, medan självmord är mer än dubbelt så vanligt bland pojkar I betänkandet anges två huvudorsaker till den ökande psykiska ohälsan: dels en ökad individualisering där varje individ tvingas till fler svåra val i livet, dels att det är svårare att få anställning, vilket bl.a. leder till osäkerhet , sämre ekonomi i ung- domsåren och att man flyttar från föräldrarna vid högre ålder. På skolans område föreslår utredaren åtgärder för att förbättra kva- liteten så att eleverna ska vara bättre rustade för dagens informa- tionstäta samhälle. Enligt det tidigare nämnda betänkandet SOU 2005:66 visar forskning att pojkar i förskola, skola och fritidsverksamhet får och tar mer av pedagogernas uppmärksamhet än flickorna. Det är poj- karna som pratar mest. Flickorna tilldelas och accepterar uppgifter som ordningsskapare i både förskola och skola. Bilden är emellertid inte entydig. Det finns stora variationer. En del pojkar är prat- samma men många pojkar säger ingenting alls. Det finns även klas- ser där flickor intar de dominerande positionerna. Flickor känner sig mer utsatta än pojkar för i stort sett alla for- mer av kränkningar i och gymnasieskolan. Elever i känner sig något mer utsatta än elever i gymnasie- skolan. Några direkta skillnader mellan flickors och pojkars känsla av utsatthet framkommer inte, förutom när det gäller mobbning. I undersökning av olika former av kränkande behandling framstår pojkar som mer aktiva än flickor när det gäller att behandla andra illa. Villkor för tillträde till arbetsmarknad och arbetsliv Den nämnda utredningen har visat på att villkoren för tillträde till arbetsmarknaden och villkoren på arbetsmarknaden fortfarande präglas av stora könsskillnader. Trots att kvinnorna utgör en majoritet av studenterna på universitet och högskolor har detta inte lett till större trygghet på arbetsmarknaden. Enligt en rapport från () har den mest könssegregerade arbetsmarknaden i (SOU 2004:43). Vissa forskare menar emellertid att könssegrege- ringen på arbetsmarknaden följer ett mönster som är relativt lika i alla industrialiserade länder. Behovet av en jämställdhetsdelegation I regeringens skolpolitik är värdegrundsuppdraget av central bety- delse och reformarbetet utgår från målet att alla elever ska ges möj- lighet att tillägna sig de kunskaper och utveckla de färdigheter som behövs för att klara framtida studier och yrkesliv. För att uppnå detta mål krävs att skolan tar hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. Ett aktivt jämställdhetsarbete krävs då och det ska ses som ett led i regeringens arbete med att främja skolans värdegrund, så som den uttrycks i läroplanerna. En av utgångspunkterna blir att identifiera och bryta traditionella könsmönster och könsroller eftersom de påverkar pojkars och flickors förhållningssätt, skol- situation och attityder till olika ämnen, studier och yrken. Redogörelsen för bl.a. könsskillnaderna i skolarbete och skol- miljö och villkoren för tillträde till arbetsmarknad och arbetsliv tyder på att detta mål är långt ifrån uppnått. Mot denna bakgrund finns det ett behov av att kartlägga jäm- ställdheten i skolan och att ta fram kunskapsöversikter som belyser betydelsen av kön i skolan och hur detta bl.a. påverkar prestationer och studieresultat. En sådan kartläggning och sådana kunskaps- översikter kan ge en viktig bakgrund till forskningsbaserade meto- der för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Slutligen ska en jämställdhetsdelegation och ett aktivt jämställd- hetsarbete ses som ett led i regeringens arbete med att främja sko- lans värdegrund, så som den uttrycks i läroplanerna. En delegation ska tillsättas med uppgift att utifrån skolans värde- grundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan. Uppdraget omfattar såväl kommunala som fristående sko- lor, samt sameskolan och specialskolan. Delegationen ska kartlägga kunskapsfältet jämställdhet i skolan och ta fram kunskapsöver- sikter som rör bl.a. lärstilar samt språk-, läs- och skrivutveckling. Kartläggningen ska utgå ifrån relevant forskning och kunskap. I uppdraget ingår också att identifiera områden där ytterligare kun- skap om jämställdhet och genus behövs. Inom ramen för uppdraget ska delegationen genomföra semi- narier och på andra sätt sprida den kunskap som sammanställs, sär- skilt de metoder som kan användas i arbetet med att bryta traditio- nella könsmönster och könsroller. 1.belysa och analysera vilka förändringar i flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande som skett –2007, 2.i samverkan med högskolor med relevant kompetens inom området sammanställa en kunskapsöversikt om samt analysera orsakerna till skillnaderna mellan pojkars och flickors resultat och prestationer liksom deras attityder till studier och till sko- lan, 3.ur ett könsperspektiv belysa hur resurserna i skolan fördelas och analysera effekterna av användningen av resurserna, 4.i samverkan med högskolor med relevant kompetens inom området sammanställa en kunskapsöversikt över områden som är av betydelse för utbildningen i skolan där ny kunskap behövs om jämställdhet och genus, 5.kartlägga flickors och pojkars studievanor och undersöka skol- arbetets inverkan på deras psykosociala hälsa, 6.i samverkan med högskolor med relevant kompetens inom området sammanställa och utvärdera metoder för att bryta tra- ditionella könsmönster och könsroller, 7.föreslå lämpliga insatser, utifrån arbetet ovan, för hur ett lång- siktigt jämställdhetsarbete i skolan såsom en del av värde- grundsuppdraget ska utvecklas och stärkas samt redovisa even- tuella ekonomiska konsekvenser och finansiering av förslagen. Arbetsmetod och redovisning av uppdraget Utöver det kartläggande och analyserande arbetet som är utred- ningens huvudsakliga uppgift ska delegationen på olika sätt sprida den kunskap som sammanställs. Det kan ske genom regionala och lokala konferenser och genom användning av IT. Internationell kunskap och erfarenhet bör uppmärksammas och spridas. Kun- skapsspridningen bör särskilt inriktas mot forskningsbaserade metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Dialoger med verksamma i skolan, föräldrar, barn och ungdomar samt med politiker och verksamhetsansvariga bör utgöra en del av delegationens verksamhet. Delegationen bör samråda med , Myndigheten för skolutveckling, Sameskolstyrelsen, , Special- pedagogiska institutet, , lärarorganisationerna, elevorganisationerna, (), Jämställdhets- ombudsmannen (JämO), högskolor och universitet, Kommuner och Landsting, , för Ungdomsorganisationer (LSU) samt andra berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget ska slutredovisas . Dele- gationen ska delredovisa sina slutsatser avseende punkterna 1–4 ovan. Tilläggsdirektiv till Delegation för jämställdhet i skolan (U 2008:08) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för del av uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillsatte chefen för en delegation för jämställd- het i skolan med uppgift att utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan (dir. 2008:75). Delegationen ska enligt direktiven redovisa sina slutsatser avseende delar av uppdraget , och slutredovisa uppdraget . Delegationen har begärt förlängd utredningstid för delbetänkandet. Tiden för delredovisningen förlängs, vilket innebär att delegationen ska delredovisa sitt uppdrag . Uppdraget ska fortfarande slutredovisas . Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Könsskillnader i skolprestationer - ider om orsaker Vari består problemet?........................................................... Äldre förklaringar till könsskillnader i prestationer ............ Kön och individbaserade kognitiva förutsättningar för Andra individbaserade faktorer ............................................. Förändrad kvinnlig könsroll – förändrad identitet? Motivation, självvärdering och inlärningsstrategier............. Individ och undervisningsformer.......................................... Individbaserade förklaringar – en sammanfattning.............. Samhällets förändring som inramning till skolan................. Konstruktioner av kön-/genusordning i skolan – Underprestation som effekt av sociala konstruktioner av manlighet i skolan – en sammanfattning ................... Appendix: Kunskapsbehov och fortsatt forskning ....................... Analyser av hur könsskillnader i skolprestationer tolkas och uttrycks...................................................... Utveckling av problemformulering/frågeställningar ........... Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker Att barn och ungdomar oavsett könstillhörighet har samma rätt till utbildning av god kvalitet framstår som en självklarhet. Det är dock inte ens denna aspekt av formell jämställdhet etablerades genom att realskolorna, en frivillig skolform som ungefär motsvarade år 7–9, öppnades för flickor. I globalt perspektiv gäller det även nu på vissa håll att pojkars utbildning är starkt prioriterad. Offentliga utbildnings- system skapades alltså från början för pojkar eller, om man vill vara mer exakt, för söner till samhällets övre skikt. När tekniska, eko- nomiska, organisatoriska och politiska samhällsförändringar, där olika kvinnorörelser var en del, av olika skäl krävde utbildning utöver det mest elementära också för flickor formulerades tvivel om att flickor skulle kunna klara av lika ansträngande utbildning som pojkar. Bristande intellektuell kapacitet, fel sorts intellektuell kapacitet, allmänt mindre fysisk och psykisk ork fanns bland motargumenten tillsammans med uppfattningen att det var onödigt. Medicinska argument angavs för att det till och med skulle bli ett hot mot människosläktet om flickor utbildades under puber- teten. Mot denna historiska bakgrund kan det förefalla paradoxalt att det utbildningsproblem relaterat till kön, som under i västvärlden ansetts mest akut är, att pojkar når en lägre prestationsnivå än flickor. Ett centralt antagande är att det inte bör bli några skillnader alls mellan könen och en lång rad för- klaringar till vad de observerade skillnaderna beror på har utveck- lats. Konsensus finns däremot inte. I detta arbete presenteras en kunskapsöversikt där i första hand pedagogisk forskning används. I fokus är inte beskrivning och analys av hur skillnaderna ser ut, utan på hur de förklaras och vilka försök till teoribildning som finns. Det är dock inte alltid lätt att dra en gräns mellan beskrivning och förklaring. Det totala utbudet av forskning med möjlig relevans för fråge- ställningen är mycket omfattande och den här presenterade över- sikten gör inte anspråk på att vara ens i närheten av uttömmande. Sökningar avseende den senaste tioårsperioden har genomförts i databasen och i en rad tidskrifter som finns tillgängliga elektroniskt via . Forskningsöver- sikter genomförda inom ramen för en rad senare doktorsavhand- lingar har också använts. Vari består problemet? Kunskapsöversikten behandlar alltså försök till generella förklar- ingar av könsskillnader i skolprestationer. Det är dock inte all- deles självklart på vilket sätt detta är ett problem. , och (2008) menar exempelvis att intresset för poj- kars underprestation och definitionen av problemet kan betraktas som en travelling discourse – en föreställning om att det finns ett problem som inte nödvändigtvis har någon egentlig grund på alla platser dit den kommer.