sou · GXB348 · 2009-05-29 00:00:00 — Myndigheten har dock även en generell möjlighet att ompröva villkor i ett tillstånd när har gått sedan tillståndsbeslutet vann laga kraft. Ansökan om prövning som avses i bl.a. 24 kap. 3 och 5 §§ miljö- balken får göras hos miljödomstol av , Kammar- kollegiet och . Om frågan ska prövas av någon annan myndighet än domstol eller kommun, får frågan tas upp utan någon särskild framställning. Undantagsvis kan även en kommun göra en ansökan om prövning. Vid byggandet av allmän väg gäller följande enligt väglagen (1971:948). Den som planerar att bygga en väg ska genomföra en förstudie. I förstudien ska förutsättningarna för den fortsatta planeringen klarläggas. Den ska även ange om en vägutredning behövs innan en arbetsplan upprättas. I arbetsplanen ska anges den mark eller det utrymme som behöver tas i anspråk för väganordningar och för att genomföra vägbyggnadsprojektet. Planen ska även innehålla en miljökonsekvensbeskrivning. Arbetsplanen fastställs av efter samråd med . Beslutet om fastställelse av arbetsplanen gäller tills vidare. Väg- hållaren tilldelas vägrätt när planen fastställs. Vägrätten innefattar en rätt för väghållaren att nyttja mark eller annat utrymme som behövs för vägen, trots den rätt som någon annan kan ha till fastig- heten. En väg får dras in om den efter tillkomsten av en ny väg eller av något annat skäl inte längre behövs för det allmänna och åtgär- den medför endast ringa olägenhet för bygden (25 §). Reglering avseende byggande av järnvägsledningar, lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, är i stora delar över- stämmande med regleringen i väglagen. 5.6Överväganden och förslag avseende nätkoncessioner för område Förslag: En nätkoncession för område ska gälla tills vidare. Som redovisats ovan ska nätkoncession för område enligt nu- varande reglering normalt meddelas en sökande . Om det finns särskilda skäl eller om sökanden begär det, får bestämmas. Vid en prövning av en ansökan om förlängning av giltighetstiden för en nätkoncession ska samma bestämmelser tillämpas som vid den första prövningen, undantaget 2 kap. 11 a § ellagen. Frågan om att införa bestämmelser om nätkoncession för område som gäller tills vidare har egentligen inte granskats tidigare. utgick i sin analys av nätkoncessioner gällande tills vidare helt enkelt från att en tidsgräns måste finnas för nätkoncessioner för område (SOU 1995:108 s. 99 ff.). Ett system med tidsbegränsade koncessioner måste enligt Ellagstiftnings- utredningen anses som nödvändigt för att den övriga samhälls- utvecklingen ska kunna beaktas i tillräcklig utsträckning. Vidare ansåg att det finns ett behov av tätare omprövningar av en nätkoncession för område än en nät- koncession för linje. Den då förestående elmarknadsreformen förutsatte enligt fortsatta krav på strukturförändringar bland nätföretagen, så att företagen optimalt kan täcka både tätorts- och glesbygdsområden. Efter behandling av frågan har ny lagstiftning tillkommit som ger nätmyndigheten ytterligare verktyg för att bedriva effektiv tillsyn av att nätkoncessionshavarna upp- fyller sina åtagande och möjlighet att med tvångsmedel ingripa mot en nätkoncessionshavare som missköter sitt åliggande. Vidare har det tillkommit särskild reglering om rapporteringskrav avseende leveranssäkerhet, vilket ger nätmyndigheten ett bra underlag för att följa upp att nätkoncessionshavaren har en fullgod leveranssäkerhet i ledningsnätet. Syftet med nätkoncession för område är att nätkoncessions- havaren ska betjäna kunderna inom koncessionsområdet. cessionshavaren har ensamrätt att inom området dra elledningar upp till en viss spänningsnivå, och behöver inte något tillstånd enligt ellagen för att dra en viss ledning. Andra lagar och för- ordningar, t.ex. , ledningsrättslagen och starkströms- förordningen (2009:22), kan dock nätkoncessionshavaren vara skyldig att följa. Enligt vår mening har det allmänna inte i någon större utsträck- ning sökt att utforma energipolitiken, energisystemets omställning eller övrig samhällsutveckling genom att utnyttja omprövnings- institutet i ellagen. Tvärtom har samhällsutvecklingen inneburit att utbyggnad av elledningar genom nätkoncession för område skett i oförminskad omfattning utan att någon ny reglering införts. Vid omprövning av nätkoncession för område har nätmyndigheten i allmänhet meddelat förnyad nätkoncession utan att prövningen i sak ha gett upphov till svårare överväganden. Om det kan anses finnas behov av stora strukturella föränd- ringar av distributionsnätet för el av skäl som har att göra med energipolitikens utformning eller energisystemets omställning, torde det vara ineffektivt att utnyttja omprövningsinstitutet. Till detta ska läggas att de angivna strukturella skälen inte har samma tyngd för områdeskoncessioner som för linjekoncessioner, eftersom det allmänna inte har något direkt inflytande genom koncessionsinstitutet över hur nätkoncessionshavaren drar ledningarna inom koncessionsområdet. Vad gäller frågan om fortsatta krav på strukturförändringar bland nätföretagen, så att företagen optimalt kan täcka både tätorts- och glesbygdsområden, är det en fråga som marknaden själv har löst genom försäljning och i vissa fall sammanslagningar av koncessionsområden, sedan den nya ellagen införandes. måste anses ha haft ringa betydelse för denna utveckling. finns ca 325 beviljade nätkoncessioner för område. Förfa- randet vid omprövning är i princip detsamma som vid handlägg- ningen av en ansökan om ny nätkoncession. Detta innebär att en ansökan om förlängd giltighetstid för nätkoncession för område medför en väsentlig administrativ arbetsbörda för nätkoncessions- havaren. Den innebär också en stor arbetsbelastning främst för de remissinstanser som företräder det allmännas intressen, dvs. berörda länsstyrelser och kommuner samt Försvarsmakten, som har att yttra sig över ansökningen. Det finns även från regeringens sida en önskan att minska den administrativa bördan för , där så är möjligt. Generellt kan sägas att nätmyndigheten i allmänhet har kunnat meddela förnyad nätkoncession utan att prövningen i sak ha gett upphov till svårare överväganden. Vi föreslår därför, mot bakgrund av ovan redovisade skäl, att bestämmelsen om att nätkoncession för område ska meddelas tas bort och ersättas med en reglering innebärande att nätkoncession för område ska gälla tills vidare. 5.6.2Omprövningsmöjlighet avseende nätkoncession för område Med nuvarande lagstiftning har inte nätmyndigheten någon möjlighet att direkt återkalla en beviljad nätkoncession för område enligt ellagen. En återkallelse kan dock ske enligt 2 kap. 18 § första stycket 2 ellagen om staten med stöd av 1 kap. 5 § lagen om sär- skild förvaltning av vissa elektriska anläggningar har löst in de anläggningar som avses med en nätkoncession, dvs. det är frågan om ett beslut som sker utan egentlig prövning i sak. Frågan är därför om vårt förslag att nätkoncession för område ska gälla tills vidare bör kompletteras med ett förslag som innebär att nätmyndigheten ska ha möjlighet att under vissa omständig- heter ompröva en beviljad nätkoncession för område. En beviljad nätkoncession för område innebär att nätkonces- sionshavaren har rätt att inom området, och upp till högsta tillåtna spänningsnivå, utan särskild prövning enligt ellagen uppföra led- ningar och andra anläggningar, som ingår i det lokala överförings- nätet. kan således inte i ett beslut om nätkonces- sion för område besluta om vilken ledningssträcka ledningar inom ett koncessionsområde ska ha. En omprövningsmöjlighet kan därför inte införas för att möjliggöra beslut om ändrad dragning av vissa ledningar. En omprövningsmöjlighet skulle dock kunna motiveras av att en nätkoncessionshavare skulle kunna försumma att fullgöra sina åtaganden som koncessionshavare. Som redovisas ovan har dock regleringen inom detta område kompletterats med regler i ellagen om nätkoncessionshavarens informationskrav avseende leverans- säkerhet och med lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar. har dessutom vid- sträckta möjligheter att bedriva tillsyn av nätkoncessionshavarna, t.ex. genom att en koncessionshavare ska inge årsrapport, genom tillsynen av nättariffer m.m. En nätkoncession för område avser i de allra flesta fall ett mycket stort antal ledningar och anslutningar inom koncessions- området. Ledningarna och andra anläggningsdelar, t.ex. transfor- matorstationer, ägs eller disponeras av nätkoncessionshavaren. Ett återkallande av en nätkoncession för område som gäller tills vidare enligt ellagen skulle, med den övriga reglering som förekommer i ellagen , innebära att komplicerade praktiska problem kan uppstå. Om nätmyndigheten exempelvis skulle återkalla en nätkonces- sion för område och tilldela en annan nätkoncessionshavare kon- cessionen skulle följande problem kunna uppstå. Om de två nät- koncessionshavarna inte skulle komma överens om en försäljning av anläggningarna skulle den nya nätkoncessionshavaren vara tvingad att bygga upp ett helt nytt nät. Den tidigare nätkonces- sionshavaren skulle kunna bli skyldig att ta bort ledningarna, med tillhörande anläggningar enligt 2 kap. 19 § ellagen. Detta skulle innebära att befintlig infrastruktur går till spillo och att berörda elkunder skulle bli utan el till dess att ett nytt nät är uppfört inom området. Det finns dock en möjlighet i ellagen att återkalla en nätkoncession, både avseende linje och område, sedan anläggningarna som hör samman med nätkoncessionen har tvångsinlösts av staten enligt lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar. Förförandet sker på så sätt att beslut om tvångsinlösen sker av fastighetsdomstol efter ansökan av nät- myndigheten. Efter det att anläggningarna är inlösta ska nät- myndigheten besluta om att återkalla nätkoncessionen och bevilja nätkoncessionen för en ny nätkoncessionshavare. anser att den nuvarande regleringen i ellagen och i lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar i tillräcklig utsträckning medger möjlighet till om- prövning när en reglering tillämpas där nätkoncession för område gäller tills vidare. Vi bedömer därför att någon ny lagstiftning, med en omprövningsmöjlighet för nätmyndigheten, inte behöver införas med anledning av att nätkoncession för område förslås gälla tills vidare. 5.6.3Nätkoncessionshavarens omprövningsmöjlighet av enskilda villkor Vad gäller frågan om att ompröva enskilda villkor, dvs. villkor som meddelas med stöd 2 kap. 11 och 11 a §§ ellagen, i en beviljad nät- koncession för område som gäller tills vidare, gör Energinäts- utredningen följande överväganden. Vi föreslår, som redovisats ovan, att nätkoncessioner för område fortsättningsvis ska gälla tills vidare. någon regelbunden omprövning kommer inte att ske av nätkoncessioner. Detta inne- bär att om en nätkoncessionshavare har en önskan om att få ett villkor omprövat, skulle nätkoncessionshavaren, om frågan inte skulle regleras särskilt, vara tvungen att göra en ny ansökan om nätkoncession. Vi anser att det i stället bör införas ett förenklat förfarande för nätkoncessionshavaren att begära omprövning av villkor och före- slår därför att nätkoncessionshavaren ska kunna begära ompröv- ning av villkor utan att behöva ansöka om en ny nätkoncession för område. Nätkoncessionshavaren ska därför kunna ansöka hos nät- myndigheten om ändringar eller borttagande av villkor. Vid en sådan ansökan får nätmyndigheten från fall till fall bedöma vilken utredning och handläggning som krävs för varje enskilt ärende samt vilka intressenter som ska ges möjlighet att yttra sig i ärendet. Dock ska alltid de intressenter som direkt berörs av det villkor som är under omprövning ges möjlighet att yttra sig i ärendet. Om nätmyndigheten beslutar om att ändra eller ta bort ett villkor inne- bär det endast att villkoret ändras eller tas bort men beslutet i övrigt påverkas inte av denna ändring eller borttagande. Vi har i delbetänkandet Nya nät för förnybar el (SOU 2009:2) förslagit att det införs en ny typ av nätkoncession, nätkoncession för produktionsområde. Vad gäller nätkoncession för produktions- område anser vi att även dessa nätkoncessioner ska gälla tills vidare i enlighet med vad som ovan uttalas avseende nätkoncession för område. Eftersom vårt förslag om nätkoncession för produktions- område inte finns i ellagen lämnar vi inte här något författnings- förslag som avser produktionsområden. 5.7Överväganden och förslag avseende nätkoncession för linje Förslag: En nätkoncession för linje ska gälla tills vidare. efter en koncessionsprövning är nätmyndig- hetens möjligheter till omprövning begränsade i enlighet med de gällande regler som ger möjlighet att ompröva en nätkon- cession för linje . Nätkoncessionshavaren, berörd kommun eller berörd läns- styrelse kan efter det att förflutit sedan nätkoncession för linje meddelades begära omprövning av nätkoncessionen. Denna prövning ska ske i två led där nätmyndigheten i ett första led ska fatta ett beslut om att inleda ett förfarande om att ompröva nätkoncessionen. Grunder för att inleda omprövning ska vara företagsekonomiska skäl för nätkoncessionshavaren, samhällsekonomiska skäl eller skäl enligt 2–4 kap. . Om nätmyndigheten beslutar att inleda ett förförande med omprövning ska nätmyndigheten i det andra ledet göra en prövning i sak av nätkoncessionen. I denna prövning ska nät- myndigheten, förutom de skäl som tillämpas vid den inledande prövningen, även tillämpa 2 kap. 6–8 a, 10 och 11 §§ ellagen. ska även på eget initiativ kunna ompröva en nätkoncession för linje efter det att förflutit sedan nät- koncessionen för linje meddelades. ska i dessa ärenden tillämpa samma bestämmelser som vid ett ansöknings- förfarande. Vid ett nytt beslut för den nätkoncession som omprövas kommer en ny fyrtioårsperiod att börja löpa för beslutet och kan en omprövning endast ske enligt de begränsade bestämmelser som gällde . Enligt nuvarande reglering ska en nätkoncession för linje meddelas för . Om det finns särskilda skäl eller om sökanden begär det, får bestämmas, se 2 kap. 13 § ellagen. Vid en prövning av en ansökan om förlängning av giltig- hetstiden för en nätkoncession ska samma bestämmelser tillämpas som vid den första prövningen, undantaget 2 kap. 11 a § ellagen. Som redovisas har lagstiftaren ansett att det funnits ett behov av att regelbundet kunna ompröva en beviljad nätkoncession för linje och att därmed inte införa en reglering med nätkoncessio- ner som gäller tills vidare. menade att det framstod som svårt att skapa tillräckliga garantier för ett beak- tande av samhällsutvecklingen i ett längre tidsperspektiv, om tids- gränsen slopades. Vidare ansåg utredningen att det även borde beaktas att det pågick överväganden om den framtida energi- politikens utformning och energisystemets omställning. Ellag- stiftningsutredningen fastnade för att inte föreslå en lagändring därför att man ansåg att ett system med nätkoncessioner som gäller tills vidare skulle innebära att nätkoncessionshavarens ställning i förhållande till det allmännas intressen kraftigt förstärks och där- med torde det bli svårare att göra dessa allmänna intressen gällande. Vi har emellertid inte funnit att det allmänna i någon större utsträckning har utformat energipolitiken, energisystemets om- ställning eller övrig samhällsutveckling genom att använda omprövningsinstitutet i ellagen. Vid omprövning av en nätkonces- sion för linje har nätmyndigheten i allmänhet meddelat förnyad nätkoncession för nätkoncessioner med en spänning som under- stiger , utan att prövningen i sak ha gett upphov till svårare överväganden.1 Om det kan anses finnas behov av stora strukturella föränd- ringar av ledningsnäten för el av skäl som har att göra med energi- politikens utformning eller energisystemets omställning, torde det vara ineffektivt att utnyttja omprövningsinstitutet. har också ny lagstiftning tillkommit som ger nät- myndigheten ytterligare verktyg för att bedriva effektiv tillsyn över att nätkoncessionshavarna uppfyller sina åtaganden som konces- sionshavare. I ellagen och i föreskrifter som har meddelas enligt denna lag, samt i lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, finns regler som tar sikte på hur nätkoncessions- havaren bedriver sin verksamhet som koncessionshavare. Det allmänna har därmed, i de flesta fall genom nätmyndigheten, goda 1 Vad avser nätkoncessioner för linje med en spänning om minst (stamnät) är det enligt främst frågan om dessa ledningars elektromagnetiska fält som innebär att prövningen i dessa ärenden är mer komplicerade än prövningen i övriga ärenden. möjligheter att följa upp och agera om nätkoncessionshavaren missköter sin verksamhet. Det finns även viss specialreglering där andra intressen har företräde framför nätkoncessionshavarens intresse. Enligt 2 kap. 22 § ellagen är t.ex. en nätkoncessionshavare för linje skyldig att flytta ledningar vid ändring av en befintlig trafikled. finns ca 2 500 beviljade nätkoncessioner för linje och förfarandet är detsamma vid ansökan om förlängning av en nätkon- cession som vid handläggningen av en ansökan om ny nätkonces- sion. Detta innebär att ansökan om förlängd giltighetstid avseende en nätkoncession för linje är en väsentlig administrativ arbetsbörda för nätkoncessionshavaren. Det leder också till en stor arbets- belastning för främst de remissinstanser som företräder det allmännas intressen, dvs. berörda länsstyrelser och kommuner samt Försvarsmakten, som har att yttra sig över ansökan. Det finns även från regeringens sida en önskan att där det är möjligt minska den administrativa bördan för . Allmänt kan sägas att regelmässigt meddelar förnyad nätkoncession för linje med spänning som understiger utan att prövningen i sak ger upphov till svårare överväganden. Dessutom skapar gällande möjlighet till omprövning en viss otydlighet om hur bestående en beslutad nätkoncession för linje är, eftersom det endast i undantagsfall förekommer att inspektionen vid en prövning av nätkoncessioner med en spänning som understiger ändrar en beviljad nätkoncession för linje. Denna praxis kan innebära att möjligheterna till reella förändringar av en ledningssträcka som omfattas av en nätkoncession för linje är mindre än de synes vara för den intressent som önskar en ändring av ledningssträckan. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan anser vi att de skäl som hänvisade till i sitt slutbetänkande inte kan anses tillräckliga för att avvisa en ändring av omprövningsinstitutet. Vidare menar vi att den införda lagstiftningen för att förstärka tillsynen är ytterligare ett skäl till att en obligatorisk omprövning inte ska behöva ske . Slutligen är även möjligheten att minska nätföretagens och remissinstansers administrativa börda ett motiv för att en ändring ska ske av omprövningsinstitutet. Det finns således enligt vår uppfattning goda skäl för att föreslå att även en meddelad nätkoncession för linje ska gälla tills vidare. Ett sådant förslag skulle dock kräva tydliga möjligheter att ompröva en nätkoncession som meddelas. Det måste dock upp- märksammas att ett förfarande med större möjlighet till om- prövning inte får bli ett kontraproduktivt system som leder till en större osäkerhet för alla parter, då en beviljad nätkoncession ska kunna ändras av ytterligare skäl än vad som gäller efter det att nätkoncessionen meddelades. Nätkoncessionshavaren ska kunna förlita sig på att de investeringar som görs i den ledning som omfattas av nätkonces- sionen ska kunna fullföljas utan att koncessionsbeslutet ändras . Nätkoncessionshavaren måste initialt göra betydande investeringar för att bygga och ta anläggningen i drift och bör därför kunna känna tillit till att beslutet om nätkoncession inte kan ändras , om inte klart över- vägande skäl talar för en ändring. Vi föreslår därför att följande ska gälla avseende nätkoncession för linje. Nätkoncessionen för linje ska som huvudregel gälla tills vidare. har endast möjlighet att ompröva nätkoncessionen enligt de regler som redan gäller för att kunna ompröva en nätkoncession under löpande giltighetstid. När fyrtioårsperioden löpt ut utvidgas skälen för att ompröva och flera parter ska ha möjlighet att begära omprövning. Nedan utvecklas förslaget mera i detalj. 5.7.2Nätkoncession för linje ska gälla tills vidare Vi föreslår att en nätkoncession för linje med automatik ska gälla tills vidare, men att möjligheterna till omprövning av nätkoncessio- nen under dess första är begränsade på samma sätt som enligt dagens regler. Detta innebär att en nätkoncession för linje endast ändras eller återkallas efter tvångsinlösning enligt lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, enligt praxis om undantagen från att gynnande beslut vinner negativ rättskraft eller enligt vissa specialregler i ellagen, t.ex. 2 kap. 8 och 22 §§ ellagen. Fyrtioårsperioden ska räknas från den dag som nätkoncessionen meddelades, oavsett om nätkoncessionen meddelades före eller efter ikraftträdandet av bestämmelsen om att nätkoncession för linje ska gälla tills vidare. Efter det att fyrtioårsperioden har löpt ut ska nätmyndigheten kunna ompröva en nätkoncession för linje efter en ansökan från nätkoncessionshavare, kommun eller läns- styrelse, eller på nätmyndighetens eget initiativ. förfarandet ska dock nätmyndigheten som ett första steg pröva om det föreligger ett behov av att inleda ett förfarande med ompröv- ning av nätkoncessionen. 5.7.3Nätmyndighetens inledande beslut vid omprövning första prövning blir således att efter ansökan pröva om ett förfarande om omprövning ska inledas. Motiv för att nätmyndigheten ska inleda ett förfarande med omprövning av en nätkoncession ska vara att det finns ett behov med beaktande av samhällsekonomiska skäl, företagsekonomiska skäl eller skäl enligt 2–4 kap. , dvs. miljö-, frilufts- eller kulturskäl, att inleda ett förfarande med omprövning. Med företagsekonomiska skäl avses nätkoncessionshavarens behov att kunna trygga de nya investeringar som företaget utför på de anläggningar som hör till nätkoncessionen. Med samhällsekonomiska skäl avses det allmännas behov av att flytta en ledning av det motivet att marken där ledningen är dragen behöver användas till ett mera angeläget ändamål ur samhälls- synpunkt än det allmänna behovet av att ledningen har denna drag- ning för en funktionell och säker elförsörjning. Det ska föreligga ett behov för att ett förfarande med ompröv- ning ska inledas enligt något av de skäl som räknas upp ovan. När det gäller bedömningen om ett behov föreligger att inleda ett förfa- rande med omprövning, måste skälen för ett sådant behov få växa fram genom nätmyndighetens praxis. bör dock alltid beakta att det är en administrativ börda främst för nätkonces- sionshavaren att ta fram de uppgifter som krävs vid förfarandet avseende omprövning. Det krävs att det i ansökningar från nätkon- cessionshavaren, kommunen eller finns ett underlag för att nätmyndigheten ska kunna besluta om att inleda ett förfar- ande med omprövning. har vid denna första prövning endast att pröva om underlaget i ansökan är tillräckligt för att förutsättningar för inleda ett förfarande med omprövning av nätkoncessionen föreligger. Alltför stora krav kan inte ställas på det underlag som sökande ska ta fram men underlaget ska var kon- kret och tydligt för att en ansökan ska leda fram till att ett för- farande om att ompröva nätkoncessionen ska inledas. Den första prövningen kan leda fram till att nätmyndigheten avslår ansökan av skälet att nätkoncessionshavarens, kommunens eller underlag inte är tillräckligt för att förutsätt- ningar kan anses föreligga att inleda en omprövning av nätkonces- sionen. Ett beslut om att avslå en ansökan om omprövning får överklagas av sökande. Ett beslut om att inleda ett förfarande med omprövning ska inte kunna överklagas särskilt utan i stället kan ett överklagande ske av ett beslut i sak.