sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — Samhällsinformationen ska inte bara ge alla nyanlända invandrare kunskap om det demo- 20TP PT Se . Bakgrund - dagens introduktion kratiska systemet utan även skapa förståelse för grundläggande normer i det svenska samhället. har det byggts upp kanaler där invandrare kunde söka upp och få nödvändig information om det svenska samhället. Sådana kanaler har varit Samlad skriftlig samhällsinformation till alla som fått uppehålls- tillstånd (Sverige-paketet). med löpande samhällsinformation. Stöd till invandrarorganisationers tidskrifter. Muntlig information via kommunala invandrarbyråer. Förordning om de statliga myndigheternas ansvar för genom- förande av integrationspolitiken (1986:856). – en pocketguide. hade ansvaret för samhällsinformation till nyanlända och producerade skriften – en pocketguide som, förutom på svenska, fanns på engelska, franska, arabiska och lätt svenska samt som pdf-fil. Boken distribueras till alla nyanlända som fick uppehållstillstånd på respektive språk där det var möjligt annars oftast på lätt svenska. Den statligt finansierade publikationen Samhällsguiden var en lättillgänglig guide till det svenska samhället. Den lades ner och ersattes till viss del med den information som fanns på webbplatsen under rubrikerna Situationer i livet och Mer om . Webbplatsen innehöll samlad information på de stora invandrarspråken och utgjorde därmed en av ingångarna till det offentliga på Internet. Webbplatsen lades ner . Domänen ägs av (Verket för myndighetsutveckling). finns det inte någon gemensam statlig eller sam- hällsinformation för människor med annat modersmål än svenska. Bakgrund - dagens introduktion Samtliga statliga myndigheter har fristående informationsverksam- heter och egna webbsidor. Det finns med andra ord ingen gemen- sam struktur eller gemensamt nätverk. VERVA har i uppdrag att ge myndigheter, kommuner och landsting stöd i att utveckla verk- samhet och kompetens. Målet är att den enskilde och företag ska uppleva kontakten med förvaltningen som enkel, effektiv och ändamålsenlig och för att medverka till en samordning av den offentliga sektorn tar VERVA fram modeller, vägledningar och specifikationer. Inom VERVA pågår inte något arbete med att utveckla myndigheters information på fler språk än svenska. Statskontoret drev –2005 ett projekt, VISAM, kring myndigheters möte med medborgare och företag. Utgångs- punkten för projektet var att dagens värld ställer större krav på myndigheter att agera snabbt och professionellt, samt att de ska vara lättillgängliga. behöver myndigheterna bli mer effektiva t. ex genom samverkan. VISAM hade därför i uppdrag att utveckla, pröva och etablera nya samverkansformer. Arbetet indelades i teman där Målgrupper i behov av särskilt stöd var ett sådant och inom varje tema fanns gemensamma områden. Nya invandrare – förutsättningar för förbättrad service till nyanlända invandrare genom myndigheters samordnade resurser och leveranskanaler – och ett sätt att spara miljardbelopp ingick i tre av VISAMS femton försöksprojekt. VISAM föreslog bland annat att utveckla smartcard så att människor bara behöver lämna personuppgifter en gång, att de olika informationsprodukterna ska utvecklas på flera olika språk och att en nationell lösning bör prövas samt att utvecklingsarbetet för asyl- och anhöriginvandrare ska sammanföras med utvecklingsarbetet kring EU/EES-medborgare som invandrar eftersom det finns starka beröringspunkter och snarlika mål.TPF21FPT Bakgrund - dagens introduktion Kommunerna har skyldighet att erbjuda nyanlända samhällsinfor- mation. Kommunerna väljer själva formerna för informationen och kommunernas informationsinsatser uppvisar stor mångfald vad gäller såväl innehåll och som metod. Flyktingmottagningarna ansvarar för en stor del av den samhällsinformationen som ges. Samhällsinformationen var en särskild del inom sfi men lyftes ur kursplanen i första hand av två skäl, nämligen tiden för kursstart och sfi:s ställning som språk- utbildning. Samhällsinformation behöver ges när en person är nyinflyttad och man kunde se att det inte var möjligt då en del nyanlända fick vänta med att börja sfi på grund av t.ex. köer till rätt sfi-kurs och andra valde inte gå i sfi över huvud taget. För att säkerställa att en nyanländ inte ska vänta i onödan på samhällsinformation valde man därför att lägga informationen utanför sfi: s kursplan. Dessutom ansåg man att sfi:s ställning som språkutbildning, tillsammans med den pedagogik som därmed följer, behövde fördjupas och stärkas. Sfi är i första hand en kvalificerad språkutbildning och kursplanen i sfi ska återspegla förskjutningen av tyngdpunkten i undervisningen mot kvalificerad språkutbildning. hör språk och kultur nära samman. I all språkundervisning utgör texter om det samhälle och den kultur där det aktuella språket talas en källa såväl till språkkunskaper som till kunskaper om landet i fråga. Det är därför en fördel för individen om språkundervisningen utgår från vardagslivet. Utbildningen i svenska kan kopplas till utbildning i yrkesspråk.TPF22FPT inleddes i samarbete mellan stad och kommun en femårig försöksverksamhet med medborgarkontor. Försöksverksamheten utvidgades och förlängdes och då infördes Bakgrund - dagens introduktion begreppen samtjänst och samtjänstavtal. Det finns tre organisationsmodeller för medborgarkontor: 2.Samlokalisering mellan statliga myndigheter och kommuner 3.Integrerad verksamhet mellan statliga myndigheter och kommu- ner De rent kommunala medborgarkontoren är mest frekvent. Sam- lokalisering mellan statliga myndigheter och kommuner är relativt vanlig medan integrerade medborgarkontor där samtjänst före- kommer är ovanlig. En uppföljning av verksamheten genomfördes av Statskontoret och då hade regeringen endast godkänt fem samtjänstavtal . informerar i första hand om kommunens egen verksamhet men ger också information och hjälp i frågor som rör försäkringskassa, arbetsförmedling och sjukvård. Det är vanligt att kontoren tillhandahåller information och blanketter avseende deklaration. Kommunen får inte någon ersättning från staten för driften av kontoren Omkring 80 kommuner har ett eller flera medborgarkontor och i drygt 40 kommuner förs diskussioner om att inrätta kontor. Skälen till att inrätta medborgarkontor varierar. Kommuner i stor- stadsområden har behov av att samordna medborgarmötet till en punkt för flera olika verksamheter och att på plats ha möjlighet ge besökaren beslut i mindre komplicerade ärenden. I glesbygd tycks ett viktigt skäl vara att skapa underlag för en lokal servicepunkt för att ha möjlighet att erbjuda service i fler orter. är huvudansvarig för informa- tionen om t.ex. rätten till hälso- och sjukvård, hur bosättning går till om man får permanent uppehållstillstånd, om barns rätt samt om den lagstiftning som i första hand rör trafikfrågor och krimina- litet (brottmål). Varje enhet inom utarbetar for- merna för hur informationen ska förmedlas. Vad som informerats om ska dokumenteras i den asylsökandes handlingsplan. 23TP PT Ur . Bakgrund - dagens introduktion sökande som vill, ska få hjälp med att hitta andra myndigheters webbsidor. olika enheter ska verka för ett gott samarbete och goda kontakter med skola, polis, hyresvärdar, arbetsförmed- ling, mödrahälsovård, primärvård och BVC. Utgångspunkten är att det finns ett egenintresse hos dessa huvudmän att hjälpa till med information och medverka vid informationstillfällen. Föräldrar informeras om den svenska barnomsorgen och grund- och gymnasieskolan, barnhälsovård samt socialvård. Informationen ska vara riktad och kulturrelaterad. Information om den svenska arbetsmarknaden sker inom sfi- undervisningen och Arbetsförmedlingen bistår med skriftligt mate- rial. Det bör noteras att det inom EU:s normer för mottagnings- verksamheten finns ett krav på samhällsinformation. Några exempel på informationsaktiviteter som riktar sig till målgrupper i behov av extra noggrannhet. arbetar för att göra texter tillgängliga för människor som av olika anledningar har lässvårigheter eller är otränade läsare. En text ska vara lätt att ta sig genom och lätt att förstå. För att skapa lättlästa texter tittar man på innehåll, språk, bild och form. Läsarnas behov och förutsättningar påverkar hur texten bearbetas. I en lättläst text måste det finnas en logisk tanke, tidsföljd eller känsla som binder samman texten. Det underlättar om den som skriver berättar på ett personligt sätt så att texten får en tydlig avsändare med egen röst. Språket och framställningen i en lättläst text är inte alltid lika- dant. En bok, en tidningsartikel eller en broschyr är olika medier med olika krav och syften. Bilder behöver vara enkla och tydliga. En bild kan ha olika funktioner, den kan förklara och förtydliga, men också framkalla känslor och stämningar utöver texten. Det är viktigt att text och bild stämmer överens och inte motsäger varandra. Den grafiska formen ska underlätta för läsaren att ta sig genom den lättlästa texten. Text, bild och typografi ska samverka för att skapa en lättläst framställning. Bakgrund - dagens introduktion Funkaportalen drivs av stiftelsen och är en webbportal för handikappfrågor i vid bemärkelse. Funkaportalens idé är att nedsatt funktionsförmåga inte borde spela någon roll för möjligheten att ta till sig kunskap och information. Det finns många människor, med eller utan nedsatt funktionsförmåga, som kommer i kontakt med frågor om funktionshinder i sin vardag och som efterlyser mer, samlad och begriplig information. Ansvaret för hjälpmedel, försäk- ringar, bidrag osv. är utspritt på ett mycket stort antal myndigheter och organisationer. Funkaportalen håller funktionshinderfrågan i fokus så att den inte riskerar att drunkna i informationsbruset och erfarenhetsutbyte, stöd och hjälp är viktiga ingredienser i portalens arbete. Sjukvårdsrådgivningens barnsida, är en utmärkt illustration på hur man på ett enkelt sätt kan informera och vägleda människor. Direkt när man kommer in på sidan hör man en röst som hälsar välkommen och som ger information om hur sidan kan användas. Därefter kan man lätt klicka sig in på olika sakområden för att få svar i tal och bild på de frågor som man kan fundera över. Sidan borde vara enkel att översätta till nyanländas modersmål. Det krävs en god samverkan mellan flera aktörer för att nå de upp- satta målen för introduktion. tog initiativ till att teckna överenskommelser med berörda myndigheter på central nivå och de överenskommelserna har följts av överenskommelser på lokal och regional nivå. Bakgrund - dagens introduktion Av – Ett förlorat år (2007) – framgår att introduktionen inte ger önskat resultat. En mätning av ett antal indikatorer visar att nyanländas etablering i flertalet fall knappt har kommit igång och av dem som deltar i kommu- nernas introduktion har omkring hälften inte fått någon arbets- marknadskontakt . Drygt var tionde nyanländ som deltagit i introduktion har ett arbete på den reguljära arbets- marknaden och endast ett fåtal har fått arbetspraktik från arbets- förmedlingen eller deltagit i arbetsmarknadsutbildning. I sfi deltar dock fler än av de nyanlända men av dem har fått en godkänd betygsnivå . Inom nästan samtliga områden är resultatet sämre för kvinnor än för män.TPF27FPT Tabell 4.1 Indikatorer (Redovisning i procent )TPF28FPT (1) Andelen sysselsatta. (2) Andelen sysselsatta som egna företagare. (3) Andelen som deltagit i och är sysselsatta. (4) Andelen som deltagit i och har ett arbete på den (5) Andelen med högsko- förvärvad utomlands, som introduktion och som fått sin utbildning bedömd av validerad samt fått väg- ledning för ev. komplet- PT Gäller både för asylsökande och nyanlända efter uppehållstillstånd. PT , Ett förlorat år – indikatorer för nyanländas etablering Bakgrund - dagens introduktion (6) Andelen med tidigare nivå eller med motsvarande erfarenheter, som deltagit i och som fått sin kunskap och kompetens validerad. (7) Andelen som deltagit i och som fått sin reella kompetens validerad i nära samverkan med arbetslivet. (8) Andelen som deltagit i och i en av AMV initierad i (9) Andelen som erhållit minst godkänd betygsnivå i (10) Andelen som deltagit i och som erhållit minst godkänd betygsnivå i sfi- (11) Andelen som deltagit i och som avslutat någon annan typ av utbildning i (12) Andelen som deltagit i och i arbetspraktik(inkl. prova-på-plats) som initi- (13) Andelen som deltagit i någon form av arbetsprak- tik, initierad av AMV, där lellt med sfi eller med annan utbildning i svenska. (14) Andelen som deltagit i tik som initierats av kom- SOU 2008:58 Bakgrund - dagens introduktion (15) Andelen som deltagit i och i någon form av sfi eller med annan utbildning i svenska. (17) Andelen som deltagit i och i en arbetsmarknads- utbildning som initierats av (18) Andelen med rehabi- tion och i en arbetslivs- (19) Andelen som deltagit i och som senast två måna- (20) Andelen som fått hälso- och sjukvården på sitt eget språk senast en Introduktionen är väl utredd och det finns en stor samstämmighet bland utredarna om nuvarande systems problem och effekterna av dem. Det kan handla om metodutveckling men uppfattningen är i första hand att introduktionen präglas av ett antal systemfel. Felen får effekt på varandra och en del fel är del av andra större och mer komplexa problemområden. Det finns en viss förskjutning mot betoning på ekonomiska incitament och ett ifrågasättande av introduktionen som institution. I tabellen och avsnittet nedan 29TP PT Avsnittet är hämtat från Introduktion för nyanlända invandrare och flyktingar, NTG- Asyl & Integration, 2007:10. Bakgrund - dagens introduktion sammanfattas slutsatser från utredningar som tidigare granskat om- rådet. Tabell 4.2 Sammanfattning av brister inom introduktionen Etablering i (SOU Kommunens har ensam fått ta huvudansvaret/statliga myn- digheter har inte känt ansvar för eller haft anpassade åtgärder Avsaknad av arbetsmarknadsprogram för nyanlända. Avsaknad av parallellitet, svenskkunskaper sker alltför ofta Ersättningen till kommunerna fungerar inte som det incitament som man ursprungligen hade tänkt. Anpassningen av högskolornas utbud. (2002, 2004b, 2005, 2006c, 2007d) Introduktionen bedrivs bara på halvtid. Svag individualisering och dåligt tillvaratagande av individens kompetens, Lång väntan på att tidigare kompetens uppmärk- sammas, Organisation, rutiner och kostnadsansvar kring vali- dering är oklart. Kommunen arbetar för mycket ensam. Få fullföljer svenskutbildning, Bara svenska och inget annat, Sfi är en isolerande skolform. Svag kontakt med arbetsmarknaden, Det finns inbyggda hinder i arbetsmarknadspolitiken. Försörjningssystemen ger oavsikt- liga effekter och påverkar aktörernas agerande. Målkonflikter och motverkande styrinstrument ställer nyanlända invandrare utanför Stor brist på effektutvärderingar Samsyn och samverkan saknas, Tydliga uppdrag och sam- stämmiga mål saknas. Introduktion – men inte för alla Alltför få genomgår hälsoundersökning Introduktionsersättning – men inte efter lagens intention Introduktionen är inte jämställd Bristande samordning och samverkan från regering Dålig kontroll av kommunernas introduktionsverksamhet SOU 2008:58 Bakgrund - dagens introduktion AMS prioriterar inte nyanlända invandrare SKL (2006, 2007a, 2007b, Få nyanlända får del av arbetsmarknadspolitiken Kommunen behöver mer ersättning från staten m.fl. (2006, 2007) Höga trösklar in på arbetsmarknaden För mycket fokus på utbildning m.fl. (2006a, För mycket slentrianmässiga utbildningsinsatser Fler i arbete () (Ds 2007:4) Incitament hos aktörer och individer Nyanlända har inte fått ta del av statliga insatser Bristande samverkan och målkonflikter Incitament att arbeta för socialbidragstagare Nyanlända får inte del av arbetsförmedlingens insatser Källa: Introduktion för nyanlända invandrare och flyktingar, NTG Asyl & Integration, 2007:10. Bakgrund - dagens introduktion Svag anknytning till arbetsmarknaden i introduktionsprogrammen Många problem är kopplade till en svag arbetsmarknadsanknytning. Trots försök med särskilda uppdrag till AMV och samverkansavtal har nyanlända haft mycket liten tillgång till kvalificerad arbets- marknadsanknytning genom (språk)praktik eller arbetsmarknads- utbildning. Bara drygt hälften har kontakt med arbetslivet under sin introduktionsperiod. () års stat- liga utredning Etablering i (SOU 2003:75) menade att det fanns för lite relevanta säråtgärder för nyanlända invandrare och att de nyanlända inte får ta del av de generella arbetsmarknadspolitiska programmen. Utredningen i Arbete, och menar att huvudproblemet är att kommu- nen i för hög utsträckning själva fått arbeta med nyanlända medan statens myndigheter inte kunnat eller velat ta ansvar. Nyanlända har därmed inte fått ta del av statliga insatser såsom rehabilitering eller insatser inom arbetsmarknadspolitiken som inte är anpassad till gruppen nyanlända. Samverkan; styrning, regler och mål Andra ofta nämnda problem kan vara en orsak till att arbetsmark- nadspolitiken inte når gruppen nyanlända. Utredningen i (SOU 2003:75) menar att kommunernas ansvar för flyk- tingmottagandet har uppfattats som ett totalansvar, inte ett sam- ordningsansvar, vilket har lett till att andra aktörer inte känt ansvar för de nyanlända. har metodutvecklingen inom introduktionen handlat om att utveckla samverkan men trots det har samverkan mellan kommuner och myndigheter inte fungerat i praktiken. Samverkan fungerar också för dåligt mellan kommuner (, SKL) och inom kommuner mellan stadsdelar (Stadsrevisionen ). Det finns i princip, liksom när det gäller bristande arbetsanknytning, en allmän uppslutning kring att såväl samverkan som förutsättningarna för samverkan brister. De nyanländas väg till arbete och egen försörjning förlängs dessutom av krockar mellan olika regelsystem och mål som gör samverkan mellan berörda myndigheter komplicerad. Arbetsgruppen Fler i Arbete () inom gjorde en liknande analys men pekade också ut en bristande samsyn och otydliga uppdrag Bakgrund - dagens introduktion har varit tydlig med att staten miss- lyckats med sin samordning av politikområdet vilket lett till att nyanlända hamnat mellan myndigheters ansvarsområden. En sak i taget i stället för parallellitet Avsaknaden av tillräcklig samordning och olika regelsystem har lett till att insatserna skett i isolering efter varandra, snarare än effek- tivt, samordnat och parallellt. Det vanligaste exemplet är att svenskundervisningen sker isolerat, utan kontakt med arbetsmark- naden, (kompletterande) utbildningar eller rehabilitering (SOU 2003:75). Det är mycket sällan som vuxenutbildning sker parallellt med övrig introduktion och svenskundervisning. Bland andra och har påpekat att många nyanlända hamnar i vuxenutbildning eller validering för att komplettera sina kunskaper först efter introduktionsperioden och efter deltagande i sfi. Många nyanlända hoppar av eller misslyckas med att avsluta sina studier i svenska på grund av att svenskundervisningen bedrivs isolerat utan anknytning till arbetslivet. Utbildningen i svenska ger inte tillräckligt stöd för vad den nyanlände ska göra i nästa fas av etableringen i . (SKL) Även om sfi-undervisningen blivit mer nivåindelad består problem med arbetsmarknadsanknytning och möjligheten att få tillgång till barnomsorg eller rehabilitering. En introduktion med kombinerad svenskundervisning och praktik kräver att introduktionen sker på heltid (Ds 2007:4), vilket sällan är fallet. Bristande språkfärdigheter är en barriär som gör att den nyanlända inte får ta del av arbetsförmedlingens tjänster som praktik eller yrkesbedömning (, Stadsrevisionen ). Den svenska diskussionen om incitament har framför allt handlat om de samhällsaktörer som är inblandade i individernas introduktion. Ersättningssystemet för flyktingmottagning fungerar inte som det incitament som det ursprungligen var tänkt, påstod redan utredningen Bakgrund - dagens introduktion Men även andra aktörer har, menar utredningar och rapporter, bristande incitament att erbjuda nyanlända invandrare service. Senaste Rapport från menar att försörjningssystemen ger oavsiktliga effekter genom att de påverkar aktörernas agerande. De som har försörjningsstöd sorteras ofta bort från den statliga arbetsmarknadspolitiken och hamnar i kommunala utbildnings- och arbetsmarknadsprogram vars effekter är så gott som okända. Aktörernas bristande incitament leder, menar till exempel , m.fl. och m.fl., till inlåsningseffekter där individer placeras i onödiga utbildningar i stället för att söka arbete på arbetsmarknaden. Individens incitament nämns allt oftare som en faktor bakom den långsamma etableringen på arbetsmarknaden. Socialbidrag har inlåsningseffekter genom att det inte alltid lönar sig att arbeta. har länge förespråkat en mer löneliknande introduktionsersättning, än den ersättning som finns. tids statliga utredningar (Ds 2007:4 och SOU 2007:02) ser också incita- mentsproblem som en delförklaring till dålig arbetsmarknads- integration för nyanlända invandrare. Ersättningssystemen bör utformas så att de ger både deltagarna och kommunerna starkare incitament till en snabb arbetsmarknadsetablering än . Dåligt tillvaratagande av individens kompetens I många rapporter påpekas att inte tar tillvarata de invand- rades kompetens. Det handlar om att medhavda utbildningar och erfarenheter inte valideras och att kompletterande utbildningar inte finns eller att det tar onödigt innan en nyanländ får tillgång till dem. (Stadsrevisionen ) Många problemen förklaras med bristande individuali- sering (Ds 2007:4) och otydlig organisation, system och rutiner kring validering och att nyanlända hamnat på kommunens social- kontor där individens brister snarare än kompetens hamnar i fokus. Bakgrund - dagens introduktion Brister i uppföljning och utvärdering På nationell nivå vet man mycket väl hur introduktionen ser ut och vilka problem som finns, men det saknas en detaljerad kunskap om hur det ser ut på nivå och för olika grupper av nyan- lända som kvotflyktingar, olika ursprungsländer och åldrar. Fram- för allt saknas effektutvärderingar, dvs. undersökningar som statis- tiskt kan visa vad som faktiskt fungerar och leder till att nyanlända får arbete (, m.fl.). har flera utredningar uppmärksammat att det kan finnas inlåsningseffekter inom introduktionen som för- dröjer etableringen på arbetsmarknaden. Den organiserade intro- duktionen kan vara negativ för individ och samhälle. Det finns tecken på att nyanlända invandrare som inte deltar i kommunernas introduktion har arbete och bedriver företag i större utsträckning. Det kan, åtminstone på kort sikt, finnas inlåsningseffekter i intro- duktionsprogrammen, särskilt när många är kvar i introduktion . () Tiden i introduktion riskerar enligt m.fl. (2006, 2007) och att leda till att nyanlända går på onödiga utbildningar i stället för att stå till arbetsmarkna- dens förfogande. Det saknas ett hälsoperspektiv. Ohälsa är en av de vanligaste anled- ningarna till att introduktionen avbryts. Men problem med hälsan är inget som vanligtvis tas upp när den långsamma etableringen på arbetsmarknaden ska förklaras. har återkom- mande pekat på att det saknas hälsoperspektiv under introduktio- nen och att allt för få genomgår hälsoundersökningar. Bakgrund - dagens introduktion Frågan om jämställdhet mellan könen får för lite uppmärksamhet. Det tar för kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden än för män. Introduktionen är, visar t.ex. och , inte jämställd. Kvinnor får färre och sämre insatser. Utredningen i Arbete uppmärksammar också jämställdhets- perspektivet inom introduktionen (Ds 2007:4). Det finns höga trösklar in på arbetsmarknaden, särskilt för nyanlända med kort utbildning. m.fl. pekar på brister i arbets- marknadens funktionssätt, med höga trösklar in på arbetsmarknaden vilket särskilt drabbar nyanlända invandrare. Särskilt lågutbildade har svårt att ta steget in på arbetsmarknaden och hamnar ofta i kortvariga kommunala projekt eller arbetslöshet.