sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — För att fastställa en SGI krävs inkomst av arbete och att inkomsten är stadigvarande eller återkommande.4 Om ett förvärvsavbrott görs och inkomsten därmed upphör, medför det att SGI upphör. Från denna huvudregel kan dock göras undantag som innebär att SGI kan behållas eller förklaras vilande även under ett förvärvsavbrott, s.k. SGI-skyddad tid. De vanligaste skyddssituationerna är studier, arbetslöshet och föräldraskap. får den sjukpenninggrundande inkomsten anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde. För den som saknar anställning sker en anpassning med stöd av konsumentprisindex. Det får inte finnas något uppehåll mellan olika skyddade perioder. Under studier med studiemedel hålls en tidigare upparbetad SGI vilande. SGI:n aktiveras åter när studierna har slutförts eller avbrutits. För att omfattas av SGI-skyddet krävs dock att den studerande har studiemedel eller utbildningsbidrag för doktorander under hela studietiden.5 Om en studerande inte har studiemedel för samtliga veckor under en termin upphör den skyddade SGI:n. Den studerande tappar då sitt SGI-skydd som han eller hon studerar utan studiemedel.6 4Med stadigvarande inkomst menas att den ska antas kunna ge samma inkomst i följd. Exempelvis är en anställning som antas löpa att betrakta som en sådan stadigvarande inkomst, även om den anställde blir sjuk precis i början av anställningstiden. Inkomsten måste också uppgå till av prisbasbeloppet (vilket motsvarar ). Vid beräkningen bortses från inkomster som överstiger 7,5 prisbasbelopp (). Sjukpenningen motsvarar 80 pro- cent av den sjukpenninggrundande inkomsten. 52 § förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjuk- penninggrundande inkomst. 6Försäkringskassan (2008a; 2008b). Exempel 1 Sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst – studier med studiemedel har arbetat som sjuksköterska när hon blir upp- sagd från sin anställning. Hon börjar studera för att utbilda sig till polis. Studierna beräknas pågå . Under det första studieåret tar hon endast ut studiebidragsdelen. tvingas avbryta studierna på grund av sjukdom. Hon sjukanmäler sig till . uppfyller villkoren för SGI-skydd i samband med studier, eftersom hon bedriver studier med studiestöd. Exempel 2 Sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst – studier utan studiemedel har arbetat som vårdbiträde när han blir uppsagd från sin heltidsanställning. Efter att ha varit anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen påbörjar han studier till förskolelärare. Studierna kommer att pågå . vill spara veckor med studiemedel till slutet av studietiden. Under den första terminen har han därför studiemedel endast perioden sep- tember – november. Från till terminsslutet lever på sparade pengar. tvingas han avbryta studierna på grund av sjukdom. sjukanmäler sig till . uppfyller inte villkoren för SGI-skydd i samband med studier, eftersom han bedrivit studier utan studiemedel. Studerande som bedriver studier inom det egna yrkesområdet kan omfattas av SGI-skyddet även om de inte har studiemedel. Den som är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkesområdet har SGI-skydd . Orsaken till att dessa studerande särbehandlas är att de anses ha en nära koppling till arbetsmarknaden. Det ska t.ex. vara möjligt att ta tjänstledigt och studera för att vidareutbilda sig inom yrket, utan att tappa sitt försäkringsskydd. Ordinarie lov påverkar inte det vilande SGI- skyddet. För en studerande som har sommarlov inräknas alltså lovet i studietiden och SGI:n fortsätter att vara vilande. En studerande som blir sjuk kan normalt inte få sjukpenning baserad på en vilande SGI. För att få det måste studierna avslutas eller avbrytas helt. Vid sjukdom under pågående studier kan den studerande behålla sina studiemedel och i vissa fall få sjukpenning baserad på en s.k. studietids-SGI. En studietids-SGI fastställs på grundval av den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Sådan sjukpenning be- talas bara ut för de dagar den studerande annars skulle ha arbetat och bygger således på att den studerande arbetar . Även inkomster under ferietid kan ge rätt till en studietids-SGI. De som avslutar eller avbryter sina studier kan få sjukpenning baserad på en vilande SGI. För att studerande ska kunna få sjukpenning krävs dock att deras studieförmåga är helt nedsatt. Sjukpenning kan inte lämnas vid partiell studieoförmåga. Exempel 3 Sjukpenning – delvis studieoförmåga är helt sjukskriven. börjar hon studera med studiestöd på halvtid och inkommer med läkarintyg om halv sjukskrivning parallellt med studierna. kan inte få någon sjukpenning, eftersom SGI är helt vilande under studier med studiestöd. I undantagsfall kan sjukpenning lämnas även under vad som annars anses vara studietid, beräknad på grundval av en vilande SGI om denna är högre än en studietids-SGI. Så är fallet om en studerande under ett sommarlov är arbetslös, anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen under sommarlovets första dag, beredd att ta ett arbete motsvarande den fastställda SGI:n och inte har studie- stöd. Den som inte anmäler sig som arbetssökande eller den som har ett arbete , kan dock inte få sjukpenning under lovet baserad på den vilande SGI:n.7 7 (2008b). Exempel 4 Sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst – sjukdom under terminen som fortsätter under lovet studerar på ett program på . Han arbetade innan studierna och har en vilande SGI. blir sjuk och klarar inte av att studera. Han har därför rätt att behålla sina studiemedel. är fortfarande sjuk när utbildningen gör uppehåll för sommarlov och anmäler sig därför inte som arbetssökande dag ett på lovet. Han har inte rätt till sjukpenning alls , eftersom han inte har anmält sig till Arbetsförmedlingen. Många studerande har inte haft någon inkomst innan de påbörjar sina studier. Därmed finns inte heller någon SGI att skydda och sjukpenning kan inte erhållas. Dessa studerande är hänvisade till möjligheten att behålla sina studiemedel . Sjukpenning och studiemedel ska i praktiken inte kunna erhållas eftersom studiemedel förutsätter studieförmåga och studieaktivitet, som sjukpenning förutsätter sjukdom och studieoförmåga. För att få sjukpenning måste också eventuella studier avbrytas eller avslutas. Någon formell samordningsregel som förhindrar dubbla ersättningar finns dock inte. Sjukpenning ingår, liksom samtliga skattepliktiga ersättningar, i beräkningsunderlaget för studiemedel. Den kan således påverka studiemedlens storlek om den sammanlagda inkomsten överstiger fribeloppsgränsen. Eftersom relativt många studerande inte har någon inkomst innan de börjar studera och därmed saknar möjlighet att få sjukpenning, finns ett särskilt försäkringsskydd inbyggt i studiemedelssystemet, s.k. studiemedel under sjukdom. Studiemedel under sjukdom är även tänkt att ges till dem som har för avsikt att återuppta studierna så snart de blir friska, dvs. inte avbryter eller avslutar sina studier på grund av sjukdom. Studiemedel under sjukdom innebär att en studerande har rätt att behålla studiemedlen vid sjukdom, trots att han eller hon inte bedriver några studier. För att få behålla studiemedlen krävs, precis som för rätten till sjukpenning, att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. Det finns ingen tidsbegränsning för rätten att behålla sina studiemedel. I princip kan studiemedel under sjukdom lämnas under hela den tid personen har för avsikt att studera. En förutsättning för att studiemedel ska kunna behållas under sjukdom är att den studerande anmäler sin sjukdom till Försäk- ringskassan den första sjukdagen och att god- känner sjukperioden. När en sjukanmälan kommer in till Försäk- ringskassan ska studieförmågan prövas, inte arbetsförmågan. Prövningen är i stort sett densamma som för sjukpenning. Stude- rande utomlands ska i dessa fall anmäla sjukdomen till CSN, som också prövar sjukperioden. Förutom möjligheten att behålla studiemedel under sjukdom består studiemedlens försäkringsskydd även av en möjlighet att få lånedelen avskriven. Avskrivning sker i dessa fall för de lån som erhålls under sjukdom som varar och avser således lån som tas från och med den 31:a sjukdagen. Kostnaderna för avskrivning av studielån då en studerande varit sjuk belastar inte studiemedelsanslagen utan anslaget för socialförsäkringsområdet. CSN rekvirerar summan av dessa avskrivningar från För- säkringskassan.8 En person som får behålla studiemedel under sjukdom anses inte ha utnyttjat någon av de veckor då den är sjuk när det gäller bedömningen av det maximala veckoantalet för rätt till studiemedel på olika utbildningsnivåer. Det ställs givetvis inte heller något krav på studieresultat den studerande är sjuk. Studiemedelsbeloppet motsvarar det belopp som en studerande med rätt till sjukpenning skulle få om den sjukpenninggrundande inkomsten är före skatt. Personer med en SGI grundad på en högre inkomst tjänar alltså på att få sjukpenning medan övriga tjänar på att behålla studiemedlen, om man bortser från det lån som den studerande tar under den första månadens sjukdom. Studiemedel räknas inte som en sjukpenninggrundande inkomst och ingår därför inte i beräkningsunderlaget för sjuk- penning. 8 CSN (2008l). Det är svårt att veta hur många personer som har en vilande SGI som skyddas . I många fall finns inte något beslut om fastställd SGI, även om en sjukpenninggrundande inkomst i praktiken finns. En SGI fastställs bara efter ansökan om exempelvis sjukpenning. statistik ger heller ingen informa- tion om tidigare sysselsättning för dem som får respektive inte får sjukpenning. Statistik visar att en fjärdedel av studiemedelstagarna har fått ett beslut om en fastställd SGI och att det företrädesvis handlar om äldre studerande.9 Av statistiken framgår inte om denna SGI är giltig. Fler än så kan dock antas ha en vilande SGI i praktiken och kan få sjukpenning om de blir sjuka och avbryter sina studier. Vissa inkomstuppgifter tyder på att så många som av studiemedelstagarna kan ha rätt att få en SGI fastställd om de blir sjuka.10 Sannolikt är det dock färre än så som har en vilande SGI. Det finns heller inga säkra uppgifter om hur många studerande som avbryter sina studier och får sjuk- penning. Enligt kontakter som kommittén har haft med den arbets- grupp inom som har till uppgift att föreslå en modell för historiskt beräknad SGI, är det cirka 4 500 studerande som får sjukpenning baserad på en vilande SGI. Det finns inte heller några fullständiga uppgifter över antalet studiemedelstagare som nyttjar försäkringsskyddet inom ramen för studiemedelssystemet, dvs. behåller studiemedlen under sin sjuk- dom. CSN har uppgifter över studiemedelstagare på högskolenivå. var det 3 153 högskolestuderande som anmälde och fick godkänd en sjukperiod på minst , dvs. lite mer än en procent av studiemedelstagarna på denna nivå. Den genomsnittliga sjukperioden för dessa var lång. Det kan antas att många studerande inte anmäler sin sjukdom till , främst när det rör sig om kortare sjukdoms- perioder. Antalet studiemedelstagare på samtliga utbildningsnivåer som har så långa sjukperioder att de får avskrivning av lånedelen (dvs. sjukperioder längre än ) är cirka 2 000 per läsår, vilket utgör av samtliga studiemedelstagare. 9SCB (2006b). 10SCB (2006c). Bedömningen har gjorts genom att inkomstuppgifter har tagits fram för individer som påbörjade studier med studiemedel . Upp- gifterna kan ses som en indikation på hur många studerande med studiemedel som har en SGI som ger rätt till sjukpenning. som får avskrivning av sina lån har minskat något bl.a. med anledning av den minskande benägenheten att ta lån bland studiemedelstagarna. Däremot har den genomsnittliga sjuk- perioden för dem som får avskrivning blivit längre, och därmed också de genomsnittligt avskrivna beloppen. Det genomsnittliga antalet sjukdagar för dem som fick avskriv- ning av lån var /07. Det sammanlagt avskrivna beloppet var för samma läsår . Andelen kvin- nor var , vilket innebär att kvinnorna är överrepresen- terade bland dem som får del av denna sjukförsäkring.11 Eftersom studiemedel under sjukdom inte kan erhållas under ferietid finns det inga säkra uppgifter om hur många studerande som sammanhängande är sjuka . Enligt uppgifter från CSN bör det dock vara högst ett par hundra stude- rande som har varit sjuka så länge.12 6.4.3Problem med dagens trygghetsregler vid sjukdom Långa skyddstider ger svag koppling mellan arbetsinsats och ersättning Reglerna om SGI-skyddad tid innebär att det kan gå mellan en arbetsinsats och inbetalningen av sociala avgifter och utbetal- ningen av ersättning. De långa kedjor av skyddstider som kan byggas upp för t.ex. arbetslösa eller studerande är något av ett lapptäcke. Bestämmelserna har utvecklats successivt för att tillgodose olika brister i systemet. Skyddstiderna kan t.ex. innebära att individer med inkomster som tjänades in för länge sedan och som dessutom inte har någon omedelbar koppling till arbetsmarknaden, ändå är berättigade till inkomstbaserad sjuk- försäkring. Det kan också medföra att tidigare arbetsinsatser får företräde framför aktuella arbetsinkomster parallellt med studierna. Det skulle kunna hävdas att regelverket inte tillräckligt uppmuntrar arbete. Denna problembild är en av orsakerna till att en arbetsgrupp inom har i uppdrag att se över bestämmelserna.13 Det negativa med långa skyddstider ska vägas mot fördelarna. Motivet för att en SGI är skyddad under studier är att skyddet ska uppmuntra till livslångt lärande. Skyddstiderna gör det möjligt att 11CSN (2008b). 12Enligt kontakter med CSN. 13Regeringen (2008b). växla mellan arbete och studier utan att riskera att bli av med sitt sjukförsäkringsskydd. Någon möjlighet att bedriva deltidsstudier och få sjukpenning på deltid finns inte. Inte heller är det möjligt att behålla studiemedel på heltid för den som blir sjuk på deltid men som skulle kunna bedriva fortsatta studier på deltid. Orsaken är att studiemedel under sjukdom bara kan lämnas vid hel studieoförmåga. Det går alltså inte att vara sjuk på deltid och studera på deltid med sammanlagt heltidsersättning. Två delvis skilda grupper berörs av detta. Den första gruppen är de som bedriver studier och får nedsatt studieförmåga. Reglerna kan medverka till att den som har delvis nedsatt studieförmåga riskerar att bli heltidssjukskriven trots att personen egentligen skulle kunna fortsätta att studera på deltid. Den andra gruppen är de som är helt sjukskrivna men skulle kunna studera på deltid. Reglerna kan i detta sammanhang vara ett hinder för att påbörja studier. I stället kan risken finnas att personen förblir helt sjukskriven. Problemet med deltidssjukskrivning har uppmärksammats bland annat av Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst i betänkandet Sjukpenninggrundande inkomst – skydd och anpassning (SOU 2003:50) och av den Studiesociala utredningen i betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130). Även regeringen har uppmärksammat frågan. fick 2005 i uppdrag att i samverkan med CSN identifiera och lämna förslag på regeländringar som krävs vid ett eventuellt införande av möjligheten att kombinera partiell sjukskrivning med sjukpenning och studier finansierade med studiemedel. redovisade uppdraget , i rapporten och studiestöd. I föreslogs att det skulle bli möjligt att få sjukpenning på deltid i kombination med deltidsstudier med studiemedel. Bedömningen var att mellan 1 500 och 3 000 personer skulle beröras av förslaget. föreslog även att en samordningsbestämmelse skulle införas så att ersättningarna inte skulle kunna lämnas . Vidare föreslogs ökade möjlig- heter till informationsutbyte och kontroll för att säkerställa att den som är deltidssjukskriven och deltidsstuderande inte studerar mer än på deltid. I en gemensam rapport till regeringen har även Arbetsförmed- lingen, , och föreslagit att ska se över möjligheten att vara sjukskriven på deltid och studera på deltid. Myndigheter- na menar att en sådan förändring skulle kunna få fler personer att påbörja och fullfölja utbildning och öka möjligheterna till försörjning genom eget arbete.14 Skälet till att sjukförsäkringsskyddet för studerande inte har medgivits vid deltidssjukdom är sannolikt att det har bedömts vara svårt att kontrollera om en person på grund av sjukdom verkligen är oförmögen att studera. Risken för fusk skulle kunna öka. Ett annat skäl är att det kan vara svårt att bedriva rehabiliteringsinsatser för den som är delvis sjukskriven och delvis studerar. Det kan upplevas som en relativt generös och tydlig lösning att en SGI är skyddad . Det är något som t.ex. upp- muntrar livslångt lärande. Det finns dock situationer som innebär att studerande kan tappa sitt SGI-skydd, ofta utan att de är med- vetna om det. Den som läser utan studiemedel eller väljer att inte ta studiemedel , omfattas inte av SGI-skyddet. Detta överensstämmer inte med tanken om ett flexibelt användan- de av studiemedlen eftersom den som avstår från studiemedel för att exempelvis spara sina studiemedelsveckor, tappar sitt SGI- skydd. Även i andra situationer kan det upplevas som något slump- mässigt att sjukpenning inte kan lämnas. En person som blir sjuk under terminen och behåller sina studiemedel, och är fortsatt sjuk , kan inte få sjukpenning . Orsaken är att den sjuke i detta fall inte kan anmäla sig som arbets- sökande . Den som skulle ha arbetat under lovet bör dock få sjukpenning enligt studietids-SGI. 14 Arbetsförmedlingen m.fl. (2008). Åtgärder för att förkorta sjukdomstiden har ett särskilt ansvar för en studerande som har studiemedel under sjukdom . Detta ansvar består i att undersöka om det finns skäl att vidta någon åtgärd för att förkorta sjukdomstiden eller på annat sätt återställa studie- förmågan. CSN har ett motsvarande ansvar för dem som studerar utomlands. Underhandskontakter som kommittén har haft med myndig- heterna har visat att inte vidtar några åtgärder för studerande i sin roll som samordnare av olika rehabiliterings- insatser för att långtidssjuka ska kunna återgå till studier. Inte heller CSN vidtar några sådana åtgärder. Det innebär alltså att studerande inte får någon hjälp med rehabilitering. Reglerna för studerande som blir sjuka är relativt komplicerade. Dessutom hanterar och olika delar av det stöd som lämnas till studerande som blir sjuka. Detta innebär att det ställs mycket stora krav på god och tydlig information till dem som studerar. Den förra studiesociala utredningen ansåg att det relativt låga utnyttjandet av sjukförsäkringsskyddet inom studie- medelssystemet kan tyda på att personer som är sjuka inte anmäler sin sjukdom. Detta beror sannolikt på brister i information om reglerna. Utöver brister i information kan det även finnas kvalitets- brister i handläggningen inom respektive CSN. Sjukförsäkringsskyddet inom studiemedlen vid längre sjukdomsperioder För studerande utan SGI och som behåller sina studiemedel kan problem uppstå som sträcker sig över exempelvis sommaren. Sjukförsäkrings- skyddet inom studiemedlen täcker bara den tid då den studerande annars skulle ha studerat. Någon ersättning i form av studiemedel lämnas därför inte under tid utanför termins- eller kurstid. Centralt vid utbetalning av flera ersättningar är att fastställa vem som är studerande och vem som inte är det. Anledningen till att försäkringar och bidrag kopplas till dem som har eller har haft studiemedel är att detta har bedömts vara ett relativt säkert sätt att avgöra vem som studerar. Rätten att behålla en vilande SGI har t.ex. kopplats till studiemedelssystemet, vilket har förklarats av att studiemedlen säkerställer att den studerande verkligen studerar. Frångår man kopplingen mellan en viss försäkring eller ett visst bidrag och studiemedel, t.ex. i bedömningen av skyddstid för rätt att få en SGI fastställd, måste det på annat sätt säkerställas att en person bedriver studier av viss omfattning. I annat fall ökar risker- na för felaktiga utbetalningar och fusk. När det gäller rätten till sjukpenning och studiemedel under sjukdom vid deltidssjukdom handlar det i stället om att det måste gå att kontrollera att en person inte studerar som han eller hon får sjukförmåner. Hur vet man att den som har studiemedel faktiskt studerar? Kontrollerna av studieaktivitet för den som har studiemedel består av en uppgiftsskyldighet för både utbildningsanordnare och stude- rande. Båda parter är skyldiga att lämna uppgifter till CSN, bl.a. uppgifter om studieaktivitet, studiernas omfattning och eventuella studieavbrott. Utöver detta ska utbildningsanordnarna lämna upp- gifter om uppnådda studieresultat. Högskolor och andra utbildningsanordnare lämnar uppgifter om studieaktivitet till CSN i form av registreringar på kurser eller program. Därutöver rapporterar de in avbrott, studieuppehåll eller i vissa fall alltför låg studieaktivitet. Kvaliteten på uppgifterna varierar. Inom vissa skolformer har de mycket god kontroll på vem som studerar och inte. Så är fallet vid komvux och folkhögskolor. På framför allt högskolorna varierar kvaliteten på uppgifterna. Vid vissa studieprogram finns en god kontroll och anmälningar om förändringar förekommer relativt ofta. För studerande på fri- stående kurser lämnar högskolorna nästan inga avvikelserapporter. Skolor och högskolor lämnar oftast uppgifter om studieresultat i form av avklarade poäng. Om det inte finns något poängsystem lämnar skolorna i stället uppgifter om studierna har bedrivits i enlighet med studieplanen eller inte, t.ex. vid folkhögskolestudier. Även den studerande har en skyldighet att anmäla förändringar i studierna som påverkar rätten till studiemedel. Om den studerande anmäler förändringar som leder till att studiemedel i fortsättningen inte ska lämnas eller ska lämnas med ett lägre belopp, kan CSN direkt fatta ett ändringsbeslut och på så sätt förhindra att kom- mande utbetalningar blir felaktiga. Om en förändring anmäls av skolan, men inte av den studerande, måste CSN däremot kom- municera uppgifterna med den studerande enligt bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223). Om inget framkommer som talar emot skolans uppgifter fattar CSN beslut i enlighet med dessa. Studiemedel med för högt belopp kan dock ha hunnit att betalas ut . En studerande som inte själv anmäler ett avbrott i studierna riskerar således att få återkrav av studiemedel som har betalats ut för tiden efter avbrottet. Varför kan det vara svårt att säkerställa att den som inte har studiemedel faktiskt studerar? Utbildningsanordnarna håller reda på samtliga studerande, dvs. även de som inte har studiemedel. Dessa finns normalt registrerade på samma sätt som de som har studiemedel. I vissa fall är detta t.ex. nödvändigt för resurstilldelningen till skolan eller högskolan. Om en studerande läser på flera olika skolor , vilket framför allt är vanligt inom komvux, kan dock inte en enskild skola ha en samlad bild av en persons studieaktivitet. Den samlade bild över studieaktivitet och studieomfattning som CSN har för studie- medelstagarna har alltså ingen myndighet eller utbildnings- anordnare för dem som läser utan studiemedel. De flesta högskolor använder sig dock av det gemensamma studiedokumentations- registret , vilket är ett register som skulle kunna användas för studiekontroller även av den som inte har studiemedel. En annan skillnad mellan studerande med och utan studiemedel, är de studerandes egen uppgiftsskyldighet. Studiemedlen är incita- ment för de studerande att anmäla förändringar till CSN. I annat fall vet den studerande att skolan kan lämna en rapport, vilket kan leda till återkrav av studiemedel. Dessutom är det ofta inte attraktivt för den studerande att ha studiemedel utan att bedriva några studier. Många studerande vet att de måste spara sina studie- medelsveckor för framtida studier och att de inte kan få nya studiemedel om de inte kan uppvisa tillräckliga studieresultat.