sou · GXB325 · 2009-03-09 00:00:00 — Statistikansvariga myndigheter och tillsynsmyndigheter förutsätts stödja kommunerna genom att på olika sätt informera om de uppgifter om personal och personalsituationen som är väsentliga för att kunna avgöra om verksamhet som drivs av alternativa utförare uppnår den kvalitet som förutsätts i lagar och förordningar och som behöver skrivas in i avtal om verksamheten. Exempel på sådana upp- gifter är vilka minimikrav som ställs avseende lämplig/behörig personal, lämplig personal- täthet, personalkontinuitet relativt brukare m.m. för att verksamheten ska hålla en god kvali- tet. Ny och förbättrad personalstatistik Den statistik som beskriver personalförhållanden i kom- munsektorn har flera olika syften, bl.a. för bedömning av arbets- marknadens utveckling, avtalsförhandlingar, verksamhetsuppfölj- ning, styrning och kompetensförsörjning. Sysselsättningsstatistiken, Arbetskraftsundersökningen () och kortperiodisk sysselsättningsstatistik beskriver personalläget i olika samhällssektorer och syftar främst till att ge underlag för arbetsmarknadspolitiska bedömningar för näringslivet och i kom- munsektorn. Även statistik om privat och offentligt anställd per- sonal som redovisas från övrig officiell arbetsmarknadsstatistik, bl.a. den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) och lönestrukturstatistik och konjunkturstatistik,2 är statistik som i första hand byggts upp för arbetsmarknadspolitiska bedömningar som omfattar hela arbetsmarknaden. Kommuner och landsting är stora arbetsgivare och kommuner och landsting (SKL) som är deras arbetsgivarorgani- sation har därför byggt upp en lönestatistik för den kommunalt anställda personalen som grund för avtalsförhandlingar. Uppgifter från denna statistik ingår också i den officiella löne- och syssel- sättningsstatistiken från SCB där uppgifter för alla sysselsatta redovisas med uppdelning på offentlig och privat sektor. Respektive sektorsansvarig myndighet redovisar statistik över personalen för att kunna följa upp och utvärdera verksamhetens resultat och effektivitet i relation till de uppställda målen för verksamheten och för att bedöma behovet av personal med viss kompetens. Statistiken om personalförhållanden hänförs till verk- samhetens olika delområden och prestationer för att kvalitet och effektivitet ska kunna följas upp. För att kunna tillse att brukarna får tillgång till likvärdig verksamhet behövs också uppgifter om personalens kompetens och personaltäthet på enhetsnivå. Så t.ex. framför , mot bakgrund av påpekan- de om brister i statistiken i lägesrapporter om äldreomsorgen, att: Personalstatistiken behöver förbättras, och betonar att det måste inkludera privata vårdgivare. Det är nödvändigt för att man ska kunna analysera kvalitet och effektivitet.3 2Lönestrukturstatistik och konjunkturstatistik omfattar hela arbetsmarknaden och redovisas både för privat sektor och offentlig sektor (statlig, primärkommunal och landstingskom- munal). är statistikansvarig myndighet. 3Statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg. Ny och förbättrad personalstatistik I den handlingsplan avseende kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre och funktionshindrade personer som nio myndig- heter utarbetat påtalas bristen på lämpligt statistiskt underlag. Ett förslag i denna handlingsplan rörde behovet av en bättre personal- statistik där myndigheterna påpekar att följande statliga åtgärder behövs: Nuvarande personalstatistik bör ses över med inriktningen att behandla kommuner och företag på samma sätt, förbättra kvaliteten i upp- gifterna, överväga redovisningsnivån samt förbättra samordningen med verksamhets- och ekonomistatistiken.4 I detta kapitel görs en genomgång av den personalstatistik som finns tillgänglig för de stora verksamheterna inom det kommunala ansvarsområdet, de viktigaste användningsområdena beskrivs, och kapitlet avslutas med mina förslag hur personalstatistiken bör förbättras.5 I SCB:s registerstatistiska system ingår de totalräknade person- nummerbaserade registren Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) och Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäk- rings- och arbetsmarknadsstudier (). Med utgångspunkt från dessa register kan antalet sysselsatta och företagens personal- omsättning beräknas.6 De sysselsatta per näringsgren enligt Svensk näringsgrensindelning (SNI) kan beskskrivas med avseende på kön, ålder, utbildning och yrke. Statistiken ger information om personalstrukturen i företag och på arbetsställen samt kan belysa händelser och flöden på arbetsmarknaden utifrån longitudinella ansatser där individers övergångar mellan arbete, arbetslöshet och sjukdom statistiskt kan följas. Redovisningen i de totalräknade registren kan göras på 5-siffernivå enligt Standard för svensk Handlingsplan för kompetensförsörjning inom vård och omsorg. Social- styrelsen, , , , , , Riks- försäkringsverket, , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Arbets- marknadsstyrelsen. 5Genomgången innefattar vissa statistiska register som också beskrivs i Kapitel 7 Alternativa utförare. Jag har valt att beskriva dessa även här eftersom registren föreslås användas på olika sätt för statistik om alternativa utförare respektive om personal. 6Sysselsättningsuppgifter i den officiella statistiken härrör från tre olika källor, de två urvals- undersökningarna Arbetskraftsundersökningen () och Kortperiodiska sysselsättnings- statistiken (KS) samt den totalräknade Registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS). Samtliga dessa undersökningar redovisar sysselsatta på verksamheter enligt SNI. Ny och förbättrad personalstatistik näringsgrensindelning (SNI) som enligt SNI 2007 i stort överens- stämmer med den övergripande verksamhetsindelning som används för kommunstatistiken och som jag beskrev i kapitel 7. Sysselsättning i kommuner och län, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) Med hjälp av RAMS redovisar SCB statistik över sysselsätt- ningsutveckling, näringsstruktur, sektorstruktur och förvärvsinten- sitet för riket, län och kommuner.7 De grundläggande uppgifterna i RAMS är uppgifter om individens förvärvsarbete eller näringsverk- samhet och information i anslutning till detta. Kontrolluppgifter från kompletteras med företags- och arbetsställeinfor- mation från SCB:s Företagsdatabas. Övriga uppgifter hämtas från Registret över totalbefolkningen (SCB, BE0102), Företagsdata- basen (, NV0101), Inkomst- och taxeringsregistret (SCB, HE0101), Befolkningens utbildning (SCB, UF0506) samt Befolk- ningens studiedeltagande (SCB, UF0507). Vid redovisning av uppgifter om personalen per näringsgren används i RAMS arbetsställets SNI-kod som är en lämpligare utgångspunkt för redovisning av personal i en viss verksamhet än företag, eftersom företaget ofta samlar flera verksamheter medan ett arbetsställe vanligen innefattar en mer homogen verksamhet.8 Uppgifterna om företags och arbetsställes identitet och närings- gren hämtas från SCB:s Företagsregister som löpande uppdateras med uppgifter från , Svensk adressändring AB och SCB:s egna enkäter. Enligt Lag (1984:533) om arbetsställe m.m. ska de företag som stadigvarande bedriver sin verksamhet i flera lokaler (arbetsställen) tilldelas ett arbetsställenummer för varje sådant arbetsställe. Tillsammans med detta arbetsställenummer registreras verksamhetens näringsgren enligt SNI med fem siffror. Företag med mer än ett arbetsställe är skyldiga att ange arbets- 7Sysselsättning i kommuner och län 2007. Statistiskt meddelande AM 32 . 8Arbetsställets identitet i RAMS kallas CFAR-nummer och är mer stabilt än företagens organisationsnummer som kan ändras mellan åren av olika skäl. Men om ett litet företag byter organisationsnummer kan även arbetsstället byta identitet i vid SCB. För att kunna följa varje arbetsställe över tiden får varje arbetsställe en FAD-identitet i RAMS/Företagens och arbetsställenas dynamik (FAD), vilket gör det möjligt att följa individens koppling till företag och arbetsställen över tiden samt studera in- och utflödet av personal, uppdelningar och sammanslagningar av arbetsställen samt nya och nedlagda arbetsställen. Ny och förbättrad personalstatistik ställenummer för de anställda på lönekontrolluppgiften som de lämnar till . I samband med SCB:s skyldighet att lämna ut arbetsställe- nummer inför företagens redovisning av kontrolluppgifter till skickar SCB ut en enkät till företagen och till kommuner och landsting. I enkäten ombeds kommuner och lands- ting att dels kontrollera de givna arbetsställens överensstämmelse med den verksamhet som där bedrivs, dels komplettera uppgifterna med nya arbetsställen och/eller ta bort ogiltiga arbetsställen. Inom den offentliga sektorn använder en del kommuner och landsting, enligt överenskommelse med SCB, en arbetsställeavgränsning som utgår från deras olika förvaltningar och nämnder som komplement till en arbetsställebestämning enbart efter lokaler. Detta görs för att kunna få en bättre statistik över personal i olika näringsgrenar. Kvaliteten i den registerbaserade personalstatistiken är beroende av i vilken utsträckning arbetsställen där personalen arbetar med olika verksamheter kan identifieras och tilldelas ett eget arbets- ställenummer i FDB och vidare att kontrolluppgifterna lämnas till med korrekt arbetsställenummer för varje person. SCB genomför därför ett omfattande återkontaktsarbete för att förbättra kvaliteten med avseende på arbetsställenummer vid produktionen av den statistik som tas fram med hjälp av SCB:s registerstatistiska system. Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier () SCB:s longitudinella databas innehåller samtliga personer , som varit folkbokförda i den 31/12 respek- tive år. Över tid kan man statistiskt följa individens övergångar mellan exempelvis perioder med förvärvsarbete, arbetslöshet och sjukdom kopplade till ett stort antal bakgrundsvariabler såsom familj, arbetsställe, företag, arbetsställe (största förvärvskälla) och företag (största förvärvskälla). Objekten arbetsställe och företag är kopplade till en mängd olika variabler, t.ex. bokslutsuppgifter. Mellan samtliga tabeller/objekt och årgångar finns kopplingar via identiteter.9 I ingår också urvalsundersökningarna om Arbetsmiljö och Arbetsorsakade besvär. 9 Vid utlämnande från ersätts personnummer med löpnummer. Ny och förbättrad personalstatistik s.k. tilläggsundersökningar till Arbetskraftsundersökningen ().10 Undersökningen om Arbetsorsakade besvär genomförs en gång medan Arbetsmiljöundersökningen genomförs . innehåller även mera detaljerade data om sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringen för individen. Sjuk- och föräldraförsäk- ringsdata hämtas från Inkomst- och och från . Redovisning av uppgifter från kan göras på motsvarande sätt som för uppgifter från RAMS för personal på arbetsställen fördelat på näringsgrenar och kommun/landsting. I RAMS/finns dock ingen information om tjänstgöringsomfattning. Detta medför att man måste vara försiktig när man använder uppgift om inkomst som är hämtad från kontrolluppgifter eftersom man inte vet om den grundats på heltids- eller deltidsanställningar. Syftet med den korttidsperiodiska sysselsättningsstatistiken är att snabbt indikera förändringar av antalet anställda på detaljerad näringsgrensnivå samt att presentera sysselsättningsuppgifter för hela arbetsmarknaden fördelat på län. Den korttidsperiodiska sysselsättningsstatistiken mäter antalet anställda i olika närings- grenar och sektorer kvartalsvis. Populationen är arbetsställen för privat sektor och juridiska enheter för offentlig sektor som har minst en anställd enligt Företagsdatabasen (). Urval görs i privat sektor och bland statliga organisationer medan samtliga kommuner och landsting ingår i undersökningen. Genom enkät samlas uppgifter om antal anställda, frånvarande och personal- omsättning in.11 10Arbetskraftsundersökningarna () utförs . Syftet med undersökningarna är att beskriva aktuella sysselsättningsförhållanden och att ge information om utvecklingen på arbetsmarknaden. AKU:s uppgift om arbetslösa är det officiella arbetslöshetstalet. Undersökningarna baseras fr.o.m. på ett representativt urval av 21 500 personer . Utifrån de månadsvisa uppgifterna beräknas också skattningar för kvartals- och årsgenomsnitt. Tilläggsundersökningar i går till så att några tillfälliga frågor ställs till hela eller delar av urvalet utöver den fasta uppsättningen frågor. Statistiska meddelanden AM 63 . Ny och förbättrad personalstatistik Syftet med löne- och sysselsättningsstatistiken är att ge en över- siktlig och jämförbar statistik om lönestrukturen för hela arbets- marknaden. Statistiken är en sammanställning av fyra årliga primär- undersökningar; primärkommunal, landstingskommunal, statlig samt privat sektor. Undersökningarna är personnummerbaserade. Inom offentlig sektor görs separata totalundersökningar för varje delsektor. Insamlingen sker i samarbete med kommuner och landsting och . För privat sektor tillämpas urvalsundersökning med företag som urvalsenhet. Insamlingen av uppgifter sker i samarbete med Svenskt näringsliv och aktuella arbetsgivarorganisationer. Uppgiftsinsamlingen omfattar anställ- nings- och löneförhållanden för anställda, yrke/yrkesgrupp enligt Standard för svensk yrkesklassificering (SSYK) medan uppgifter om utbildning hämtas från SCB:s register över befolkningens utbildning respektive yrkesregistret.12 SCB publicerar också Konjunkturstatistik med uppgifter om löner och sysselsättning. Konjunkturlönestatistiken samlas in för samtliga samhällssektorer. Den privata sektorn undersöks som urval medan den offentliga sektorn totalundersöks. Statistiken redovisar genomsnittliga timlöner och månadslöner samt förändringstal från motsvarande månad föregående år. Räkenskapssammandragen för kommuner och landsting Kostnadsuppgifter med uppdelning på löner, sociala avgifter, pensionsutbetalningar, pensionsförsäkringsavgifter och pensions- kostnad för den kommunala personalen samlas in för kommunerna och landstingen enligt verksamhetsindelningen i respektive räken- skapssammandrag.13 12Löner och sysselsättning. AM 50, 51,52 för offentlig sektor samt AM 57, AM 62, för tjänstemän respektive arbetare, privat sektor. 13Kommunernas bokslut – verksamhetsindelat. Statistiska meddelanden OE 25 . Landstingens bokslut – verksamhetsindelat. Statistiska meddelanden OE 28 . Ny och förbättrad personalstatistik Företagens ekonomi (FEK) Antalet anställda och kostnadsuppgifter för all personal i företag i näringslivet, med uppdelning på lönekostnad, kostnad för sociala avgifter och övriga personalkostnader, samlas in och redovisas med fördelning enligt SNI 2007 för företagens huvudsakliga verksamhet i Företagens ekonomi (FEK). Redovisningen efter den huvud- sakliga verksamheten kan dock ge såväl under- som övertäckning av den personal som är verksam i de näringsgrenar som avser kommunalt finansierade tjänster, eftersom ett företag kan bedriva flera verksamheter som genom huvudsaklighetsprincipen inte förs till olika näringsgrenar. I FEK fördelas vissa uppgifter ner på kommunnivå genom modellberäkningar. Vidare fördelas omsättningen i FEK per verk- samhet genom en särskild urvalsundersökning. Denna fördelning kan dock inte fördelas vidare på kommunnivå. Ett syfte med den personalstatistik som SKL tar fram är att utgöra underlag för centrala avtalsförhandlingar. Statistiken används också vid bedömningar av sysselsättningsutveckling och personalbehov samt personalplanering i kommuner och landsting/regioner. För personalstatistiken används individuppgifter som bygger på löne- administrativt material. För samtliga kommuner och landsting görs ett uttag ur registren i anslutning till löneutbetalningen för den månad som gäller som mättidpunkt (november). Statistiken redo- visar uppgifter för alla kommunalt anställda sysselsatta och för alla anställningar. Statistiken beskriver läget (november) och personer som varit anställda andra tider och inte erhållit lön ingår inte. Populationen omfattar anställda med kommunala avtal.14 I populationen ingår inte för- troendevalda eller uppdragstagare, anställda i kommunala företag eller stiftelser eller timavlönade som arbetar under mätmånaden. 14 Anställda i företag anslutna till Pacta kan omfattas av statistikinsamlingen. Pacta är en arbetsgivarorganisation för kommunalförbund och företag som tillämpar kommunala avtal för sina medlemmar. Ny och förbättrad personalstatistik Uppgifterna avser för kommunerna: sysselsättningsgrad, anställ- ningsform, löneform, löneuppgifter, ålder, yrkesområde, personal- kategori/yrkesområde. Personalen är fördelad på elva olika verk- samheter i enlighet med verksamhetsindelningen i Räkenskaps- sammandraget för kommuner. Uppgifterna avser för landstingen: sysselsättningsgrad, anställ- ningsform, löneform, löneuppgifter, befattningsområde och befatt- ningsklassificering. Personalen är fördelad på sju olika verksam- heter i enlighet med verksamhetsindelningen i Räkenskaps- sammandraget för landsting. Uppgifter kan inte redovisas för alla delverksamheter som ingår i RS verksamhetsindelning. Särskilt stort är problemet avseende kommunernas vård och omsorg för äldre och funktionshindrade, där personal som arbetar inom äldreomsorgen respektive stöd och service till funktionshindrade inte kan särredovisas. SKL:s personalstatistik utgör ett underlag för den officiella strukturlönestatistiken som publiceras av SCB. Dessutom används novemberstatistiken för redovisning av den företagsbaserade sysselsättningsstatistiken samt för sysselsättningsanalyser. 8.5Skolverkets register över pedagogisk personal är ett personnummerbaserat register över pedagogisk personal såsom lärare, förskollärare, fritidspedagoger, fritidsledare, barnskötare, skolledare/arbetsledare och studie- och yrkesvägledare inom de skol-/verksamhetsformer som omfattas av nationella uppföljningssystem. Statistik över personal inom för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg ingår inte i lärarregistret, utan samlas istället in som mängdstatistik från kommunerna.15 Uppgifterna avser personnummer, befattning, skoltillhörighet, utbildning, tjänstgöringsomfattning,16 eventuell hel tjänstledighet, anställningsslag, eventuell köpt utbildning samt i förekommande fall modersmål/hemspråk. Eftersom statistiken är totalräknad kan den redovisas på detaljerad regional nivå och med vissa förbehåll 15Mängdstatistik betyder att uppgifter samlas in som antal istället för kopplade till indi- vider som sker vid personnummerbaserad insamling, t.ex. att ett särskilt boende för äldre har ett visst antal boende till skillnad från vid personnummerbaserad statistik då boendeformen istället är kopplad till varje enskild identifierbar individ i boendet. 16Tjänstgöringsomfattningen fördelas på tjänstgöring (undervisning/pedagogiskt arbete, skol-/arbetsledning och studie- och yrkesvägledning), skol-/verksamhetsformer, på utbild- ningsnivåer (gäller särskola och komvux) samt på typer av undervisning (gäller grundskola). Ny och förbättrad personalstatistik även ner på skolnivå. Uppgifter som samlas in till registret över pedagogisk personal på SCB skyddas av statistiksekretess och kan därmed inte lämnas ut utan särskild prövning.17 Enligt ett regeringsuppdrag ska utveckla Registret över pedagogisk personal (lärarregistret) med syfte att erhålla ett mer detaljerat underlag för prognoser av tillgång och behov av lärare fördelat på verksamhets- och skolformer, årskurser (i obligatoriska skolformer) och undervisningsämnen. Målsätt- ningen ska vara att lärarregistret i högre utsträckning ska kunna utgöra ett underlag för dimensioneringen av lärarutbildningens olika inriktningar. Den regionala aspekten ska även beaktas i utvecklingsarbetet. Av årsredovisningen ska framgå det arbete som genomförts och de resultat som uppnåtts under 2009.18 8.6Socialstyrelsens statistik om hälso- och sjukvårdspersonal (HOSP) över hälso- och sjukvårdspersonal (HOSP) är ett personnummerbaserat totalregister över samtliga personer som erhållit legitimation för yrken inom hälso- och sjukvården. Genom sambearbetning med för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier () produceras statistik över den legitimerade personalen inom hälso- och sjuk- vård. Personal som arbetar inom hälso- och sjukvården men som inte är legitimerad, t.ex. sjukvårdsbiträden och undersköterskor, ingår således inte i denna statistik.19 Redovisning kan göras för legitimerad personal på riksnivå efter legitimation/specialitet och näringsgren. Användningen av arbets- ställe i uppgiftslämningen är dock för bristfällig för att statistiken på ett bra sätt ska kunna beskriva personalförhållanden inom hälso- och sjukvården på lokal nivå. De flesta sjukhus är till exempel klassade som ett arbetsställe och har således samma 17I myndigheternas särskilda verksamhet för framställning av statistik gäller sekretess enligt 4 § sekretesslagen (SFS 1980:100). Vid automatiserad behandling av personuppgifter gäller reglerna i personuppgiftslagen (SFS 1998:204). På statistikområdet finns dessutom särskilda regler för personuppgiftsbehandling i lagen (SFS 2001:99) och förordningen (SFS 2001:100) om den officiella statistiken. 18Regleringsbrev för enligt regeringsbeslut I:6, . 19Statistik om hälso- och sjukvårdspersonal – officiell statistik om antal legitimerade (2006) och arbetsmarknadsstatus (2005). Hälso- och sjukvård 2007:2. Ny och förbättrad personalstatistik huvudsakliga näringsgrenskod trots att de inrymmer en mängd olika verksamheter. 8.7Socialstyrelsens insamling av personaluppgifter till Öppna jämförelser för vård och omsorg om äldre Regeringen har givit i uppdrag att utveckla ett system för öppna jämförelser inom vården och omsorgen om äldre. I uppdraget ingår att redovisa uppgifter om kvalitet, kostnad och effektivitet. Uppdraget ska slutredovisas vid utgången av 2009.20 Inom ramen för detta uppdrag samlar in uppgifter om personalen i äldreboenden och för vårdcentraler med ansvar för hemsjukvården för de äldre för presentation av personal i Äldre- guiden. Motsvarande uppgifter samlas in för hemtjänst och dagverksamhet inom äldreomsorgen. Uppgifterna ska lämnas både för de boenden som drivs i egen regi och de som drivs av alternativa utförare och avses belysa personalbemanningen ur den boendes perspektiv. Uppgifterna är mängduppgifter och avser bemanning utifrån olika personalkategorier, omvårdnadspersonalens sysselsättnings- grad, personalrörlighet och utbildning, samt utbildningsnivå för månadsanställd personal. Redovisning av de efterfrågade uppgifterna om personalen kan ske på kommunnivå och, åtminstone för särskilt boende, också på enhets- och utförarnivå. Personal- och sysselsättningsstatistiken över kommunsektorn är omfattande och tillmötesgår många av de informationsbehov som ställs på statistiken, men statistiken är också svåröverskådlig och avgränsningen av de mätobjekt som redovisas går delvis isär. Statistiken tas fram av flera huvudmän för ett flertal olika syften. Den har växt fram utan en övergripande samordning utifrån ett kommunalt perspektiv. Skillnader i ändamål hos den befintliga statistiken medför att tillämpade definitioner, mättidpunkter och 20 Öppna jämförelser inom vården och omsorgen om äldre. Ny och förbättrad personalstatistik indelningsgrunder inte alltid överensstämmer, vilket gör att beskrivningar av personalförhållandena inte blir jämförbara och komplementära när statistik från olika källor används. Bland annat skiljer sig sysselsättningsbegreppet åt mellan RAMS och Arbets- kraftsundersökningarna (), och mättidpunkten skiljer sig åt för de olika undersökningar som beskriver löner och sysselsättning från SKL respektive SCB. Vidare kan den kommunalt anställda personalen inte alltid redovisas enligt den verksamhetsindelning som den ekonomiska kommunstatistiken redovisar personalkost- nader för. Den befintliga personal- och sysselsättningsstatistiken behöver därför samordnas i det särskilda kommunperspektiv som jag i mina förslag genomgående utgår från.