sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Inom mitt häkte/min anstalt samverkar de olika arbetsgrupperna/arbetslagen för att göra det bästa för de häktade/intagna (n=1490) Inom min arbetsgrupp/mitt arbetslag samverkar vi för att göra det bästa för de häktade/intagna (n=1491 När jag behöver mina arbetskamraters kompetens för att lösa en arbetsuppgift ger de mig alltid det stöd jag behöver (n=1497) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 328 Diagram 34 Inom mitt häkte/min anstalt samverkar de olika arbetsgrupperna/arbetslagen för att göra det bästa för de häktade/intagna. Resultat efter region och befattning Arbetssituation; närmaste chef I ledning och styrning av verksamheten har närmaste chef en viktig roll. Chefen har ansvaret för att skapa förutsättningar för effektivitet och delaktighet i organisationen. Resultat från djupintervjuerna I djupintervjuerna ställdes endast några få frågor om närmaste chef. Svaren präglades av viss försiktighet från de intervjuades sida. Närmaste chef upplevs ofta som relativt avlägsen. Kritiken som framkom handlade ofta om bristande närvaro bland medarbetarna, att chefernas tid i stället går åt till möten och administration. Detta är något som även kriminalvårdsinspektörerna själva bekräftar; att tiden till verksamhet och medarbetare har krympt. Kriminalvårdsinspektörerna och även häktes- och anstaltscheferna upplevde ofta stödet från sin närmaste chef positivt. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1320) Kriminalvårdsinspektörer (n=149) Mitt (n=335) (n=346) Syd (n=221) Väst (n=262) Öst (n=177) Total (n=1490) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=179) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 329 Resultat från enkätundersökningen I bedömningen av närmaste chef i enkätundersökningen är resultaten genomgående låga. Andelen positiva varierar mellan . Samtliga frågor om närmaste chef får lägre resultat i Kriminalvården än i Synovates riksundersökning. Skillnaden är i de flesta fall strax . Ännu större skillnader är det i frågan om att planera verksamheten med god framförhållning, där andelen negativa ligger på i riksundersökningen. Allra mest kritiska är medarbetarna när det gäller att planera verksamheten med god framförhållning och utveckling av samarbetet i arbetsgruppen/arbetslaget. Bäst betyg får cheferna när det gäller att diskutera och förklara bakgrund till beslut och att ta aktiv del i att utveckla verksamheten, men även i dessa frågor är andelen positiva låg. Ledarskapet tycks lysa med sin frånvaro. Diagram 35 Hur väl stämmer påståendena? Området närmaste chef är kriminalvårdsinspektörerna mer positiva till ledarskapet hos närmaste chef, men för att vara chefer som bedömer en chef på högre nivå är resultaten ändå låga. Häkten har lägre resultat än anstalter och bland regionerna är andelen positiva särskilt låg vid regionerna Nord och Öst. 100 100 Följer upp att det vi beslutar genomförs (n=1492) Ger oss stöd i prioriteringar mellan viktiga arbetsuppgifter (n=1489) Skapar ordning och strukturer som gör att vi kan arbeta effektivt (n=1491) Planerar verksamheten med god framförhållning (n=1489) Tar aktiv del i att utveckla verksamheten (n=1492) Utvecklar samarbetet i min arbetsgrupp/mitt arbetslag (n=1487) Ger stöd till medarbetare som vill förbättra verksamheten (n=1493) Ger mig återkoppling på ett sätt som gör att jag kan utvecklas (n=1492) Diskuterar och förklarar bakgrund till beslut som kan beröra oss (n=1493) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Diskuterar och förklarar bakgrund till beslut som kan beröra oss (n=1493) Ger mig återkoppling på ett sätt som gör att jag kan utvecklas (n=1492) Ger stöd till medarbetare som vill förbättra verksamheten (n=1493) Utvecklar samarbetet i min arbetsgrupp/mitt arbetslag (n=1487) Tar aktiv del i att utveckla verksamheten (n=1492) Planerar verksamheten med god framförhållning (n=1489) Skapar ordning och strukturer som gör att vi kan arbeta effektivt (n=1491) Ger oss stöd i prioriteringar mellan viktiga arbetsuppgifter (n=1489) Följer upp att det vi beslutar genomförs (n=1492) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 330 Diagram 36 Min närmaste chef skapar ordning och strukturer som gör att vi kan arbeta effektivt. Resultat efter befattning, häkte/anstalt och region ledning I och med enmyndighetsreformen 2006 genomfördes en stor förändring av ledning och styrning inom , då alla verksamheter inom blev en enda myndighet. Denna förändring belystes främst i djupintervjuerna. I den kvantitativa enkätundersökningen ställdes frågor om hur kriminalvårdare och kriminalvårdsinspektörer bedömer Kriminalvårdens ledning. Resultat från djupintervjuerna I djupintervjuerna intervjuades fem av de sex regioncheferna, samt ytterligare en chef i Kriminalvårdens ledning, utvecklingschefen. Dessa fick ge sin syn på ledning och styrning inom och förändringen sedan myndighetsreformen. Även häktes- och anstaltscheferna fick kommentera detta ämne och fastän frågorna inte ställdes lika explicit kom området upp även bland kriminalvårdsinspektörerna. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1320) Kriminalvårdsinspektörer (n=535) Anstalt (n=957) Nord (n=148) Mitt (n=334) (n=347) Syd (n=222) Väst (n=262) Öst (n=178) Total (n=1491) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=171) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 331 I alla chefsled uttalar man sig mycket positivt om enmyndighetsreformen i bemärkelsen att det blivit mer ordning och reda. Ansvar och befogenheter har tydliggjorts. tar besluten , men de blir också bättre, när synen på viktiga frågor samordnas. Det går också betydligt bättre att kraftsamla och samla kompetens i viktiga frågor som säkerhet, behandlingsprogram etc. Avigsidan av detta goda är att flera upplever en topp- och detaljstyrning från huvudkontoret. Regionchefer påpekar att de blir informationsbärare ut till verksamheterna i stället för att vara en strategisk samtalspartner i besluten. Huvudkontoret styr inte bara vad, utan också hur. Regioners och anstalters/häktens möjlighet att omprioritera eller att göra förändringar i själva genomförandet av åtgärderna blir kraftigt kringskurna. Även om det är positivt med tydligheten i organisationen, råder det ibland tveksamheter kring om besluten verkligen fattas på rätt plats/av rätt roll. Förankringen med verksamheterna bedöms som för svag. Uppdragen från huvudkontoret kommer också med alldeles för kort framförhållning, menar både häktes-/anstaltschefer och kriminalvårdsinspektörer . Det finns ingen förståelse för verksamheten, utan tiden rinner ut då häkten/anstalter utsätts för mailbombning från huvudkontoret. Allt är viktigt, det finns inga prioriteringar mellan olika åtgärder. Många åtgärder ska genomföras , vilket genererar alltmer administration och möten, i stället för en långsiktig utveckling av verksamhet och medarbetare i förhållande till målen. Det finns en stark motsättning mellan verksamheter och huvudkontor i detta avseende och den bekräftas också av flera regionchefer. Resultat från enkätundersökningen Resultaten från djupintervjuerna bekräftas när kriminalvårdare och kriminalvårdsinspektörer bedömer Kriminalvårdens ledning i enkätundersökningen . I de olika frågorna avstår mellan att ta ställning. Bland dem som tar ställning är kritiken utbredd, inte minst när det gäller Kriminalvårdens förmåga att planera förändringar i verksamheten med god framförhållning och att visa förtroende för medarbetarnas kompetens. I dessa frågor överstiger andelen negativa hälften av de anställda. Frågorna är inte helt jämförbara med Synovates riksundersökning annat än i frågan om kommunikationen av Kriminalvårdens Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 332 mål. I denna fråga är resultaten endast strax under resultaten i riksundersökningen. Det är normalt att bedömningen av en företagsledning/motsvarande får lägre resultat än bedömningen av närmaste chef. Resultaten för Kriminalvårdens ledning i frågorna om planering med god framförhållning och förtroende för medarbetarnas kompetens får dock vid en jämförelse med närbesläktade frågeställningar som Synovate använder betraktas som exceptionellt låga. Diagram 37 Hur väl stämmer påståendena? Området Kriminalvårdens ledning Genomgående är kriminalvårdsinspektörerna och anställda vid anstalter något mer positiva till Kriminalvårdens ledning, men andelen positiva är låga även i dessa grupper. I frågan om framförhållning i planeringen av verksamheten är det inte några skillnader alls mellan kriminalvårdare och kriminalvårdsinspektörer, andelen negativa är i bägge grupperna. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 % % Agerar i enlighet med Kriminalvårdens vision (n=1288) Är tydliga i sin kommunikation av Kriminalvårdens mål (n=1376) Visar förtroende för medarbetarnas kompetens (n=1314) Planerar förändringar i verksamheten med god framförhållning (n=1300) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 333 Diagram 38 Kriminalvårdens högsta ledning planerar förändringar i verksamheten med god framförhållning. Resultat efter befattning, häkte/anstalt och region Det är något större skillnad i frågan om huruvida ledningen visar förtroende för medarbetarnas kompetens. Här är kriminalvårdsinspektörerna negativa i något mindre utsträckning, men andelen positiva är ändå mycket låg. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1131) Kriminalvårdsinspektörer (n=465) Anstalt (n=845) Nord (n=128) Mitt (n=292) (n=294) Syd (n=190) Väst (n=235) Öst (n=161) Total (n=1300) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=166) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 334 Diagram 39 Kriminalvårdens högsta ledning visar förtroende för medarbetarnas kompetens. Resultat efter befattning, häkte/anstalt och region synpunkter på Kriminalvården Av den kvalitativa förstudien framgick, vilket även framgår ovan, att utskick från huvudkontoret försvårar arbetet på häktena/ anstalterna, då de ordinarie målen för verksamheten får stå tillbaka för andra beslut, som ofta skall genomföras med kort varsel. Denna aspekt berörs även i de öppna svaren i undersökningen: Som kvinsp. blir arbetsbördan ibland ohållbar på grund av utskick/ uppdrag från regionen. Det sker ingen samordning utan flera stora uppdrag kan komma från flera håll. Svårt att prioritera. (Kriminalvårdsinspektör). De olika enheterna på HK samarbetar inte vilket gör att vi får olika direktiv om samma sak [] (Kriminalvårdsinspektör) Detta bidrar till att skapa en osäkerhet i verksamheten kring vilka mål den egentligen skall uppnå. Det råder även en viss förvirring kring hur styrningen i organisationen fungerar, då enheter inom huvudkontoret inte samarbetar, som dessas relation till regionerna är oklar. Det leder även till att ledarskapet tenderar att kännetecknas av kortsiktighet och medarbetarna ser inte de lång55 % Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1 149) Kriminalvårdsinspektörer (n=465) Anstalt (n=849) Nord (n=122) Mitt (n=292) (n=313) Syd (n=191) Väst (n=233) Öst (n=163) Total (n=1 314) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=166) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 335 siktiga målen för verksamheten. Sammantaget bidrar alla dessa processer till att skapa en otrygg organisation. Att medarbetarna upplever att förtroendet för deras kompetens är bristande kan vara en kombination av att de känner att de har svårt att påverka verksamheten och på den toppstyrning som Kriminalvården och dess högsta ledning kritiseras för. Toppstyrningen anses bl.a. medföra att kriminalvårdsinspektörernas roll inskränks, att besluten inte har förankring i verksamheten och att medarbetarna känner låg delaktighet. Nedan följer ett par citat från personer som anser att Kriminalvården är för toppstyrd: Tråkigt att kriminalvården blivit toppstyrd. Ingen chef får ta egna beslut. Allt ska vidare uppåt för beslut. (Kriminalvårdare) Mycket ordergivning. Svårt att vara med och bidra/utveckla verksamheten. Få vågar eller har möjlighet att vara kreativa. Mycket göra, och lite hur i högsta ledningsarbetet. (Kriminalvårdsinspektör) Kriminalvårdarna är även kritiska till sina anställningsvillkor (främst lönen), vilket kan få följande konsekvenser: Det finns väldigt många kompetenta och duktiga vårdare och chefer, men de kommer till tjänsterna där man kan använda sig av deras kunskaper och erfarenheter. Jag tycker att Kriminalvården är på väg åt rätt håll, fast ett problem är att man tappar kunnig personal. Detta beror på att det är svårt att göra karriär och att lönen inte är i nivå för det arbete som man gör. (Kriminalvårdare) Det är stor omsättning av personal . Man känner sig inte värdesatt. Om kriminalvården vill ha kompetent, välutbildad personal måste man höja statusen genom utbildning. Lönen är viktig. Den visar hur man värdesätts i sitt arbete. hör man ofta: jag får bara betalt för att låsa in och upp. Ju mera man satsar på människor som har ett hjälpbehov, ju mindre kostar de i långa loppet. Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 336 Metodbeskrivning Djupintervjuer Djupintervjuerna fördelades på följande sätt i olika målgrupper: Tabell 5 Fördelning av djupintervjuer per målgrupp Målgrupp Häkte Anstalt Totalt Kriminalvårdare 2 3 5 Kriminalvårdsinspektörer 2 3 5 Häktes-/anstaltschefer 2 3 5 Regionchefer 5 Utvecklingschef 1 Totalt 21 Intervjuerna på häkten och anstalter spreds på olika säkerhetsklasser. 15 av de 21 djupintervjuerna genomfördes per telefon och resterande 6 var besöksintervjuer. Intervjuerna var semistrukturerade. Tillsammans med arbetades en frågeguide fram, som sedan användes i intervjuerna. Frågeområdena i djupintervjuerna var: Kriminalvårdens mål Säkerhetsarbetet Det kriminalvårdande arbetet Styrning och ledning Tidsanvändning IT och statistik Kompetensutveckling Kvantitativ enkätundersökning Målgrupp för undersökningen var kriminalvårdare och kriminalvårdsinspektörer i samtliga regioner (sex regioner). I målgruppen kriminalvårdare drogs ett slumpmässigt urval inom varje region (cirka 400 i urvalet i varje region, förutom region där samtliga kriminalvårdare ingick i urvalet). I målgruppen kriminalvårdsinspektörer genomfördes en totalundersökning. Undersökningsresultaten har SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 337 därför vägts så att varje region och yrkesgrupp (kriminalvårdare/ kriminalvårdsinspektörer) får den inverkan på resultaten som de ska ha i förhållande till sin andel av hela målgruppen. Datainsamlingen pågick till och med . Två påminnelser gick ut . Totalt skickades 2 530 frågeformulär ut. Av dessa räknas 51 som så kallat Abortfall, där adressen varit felaktig, intervjupersonen har slutat eller av något annat skäl inte har haft möjlighet att besvara formuläret. Totalt har 1 510 intervjupersoner svarat. Svarsfrekvensen efter justering för A-bortfall är därmed . Svarsfrekvenserna är lägre bland kriminalvårdare än bland kriminalvårdsinspektörer . Region har också en svarsfrekvens under genomsnittet, medan region hade en svarsfrekvens över genomsnittet. Eftersom resultaten har vägts för befattning och region har effekterna av denna snedvridning justerats. Tabell 6 Svarsfrekvenser efter rensning för A-bortfall i olika delmålgrupper. (Bas: Samtliga) Målgrupp Svarsfrekvens % Kriminalvårdare 59 Kriminalvårdsinspektörer 79 Region 59 59 Region 54 Region 58 Region 59 Region 65 Häkten 62 Anstalter 61 Totalt 61 Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 338 Snr-117279 © 2009 58 (69) Bilaga 1, formulär kvantitativ enkätundersökning ¡ ¤ ¤Ǩ Regeringen har tillsatt en utredning som har till uppgift att se över Kriminalvårdens verksamhet. I utredningens slutrapport är frågor som rör ledning och styrning, personal, säkerhet och IT centrala. Utredningen har därför gett undersökningsföretaget (f.d. ) i uppdrag att genomföra en undersökning av hur chefer och medarbetare ser på arbetet i Kriminalvården. har djupintervjuer genomförts med chefer och medarbetare inom . kommer ett slumpmässigt urval av kriminalvårdsinspektörer och kriminalvårdare att få möjlighet att lämna synpunkter i denna enkät. Du ingår i detta urval. Dina svar kommer naturligtvis att behandlas helt konfidentiellt. Efter samråd med Kriminalvården har – av integritetsskäl – beslutats att enkäterna skickas till ditt arbetsställe. Synovates analys komǦ mer endast att omfatta de viktigaste slutsatserna och rekommendationerna samt en sammanställǦ ning av resultaten i diagramform. Det kommer inte att gå att utläsa vad just du har svarat. Den sammanfattande analysen kommer att redovisas till utredningen. Har du några frågor om syftet med eller innehållet i undersökningen så kan du kontakta utredningǦ ens sekretariat: , telefon: 076Ǧ824 54 81, eǦpost eller , telefon 076Ǧ765 00 57, eǦpost . Har du tekniska frågor om ifyllandet eller genomförandet av undersökningen kan du kontakta: , Synovate, telefon 08Ǧ522 331 93, Tack för din medverkan! utredare 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 339 Snr-117279 © 2009 59 (69) LÄS DET HÄR INNAN DU BÖRJAR FYLLA I FORMULÄRET! Vi vill göra dig uppmärksam på att formuläret kommer att läsas maskinellt. Vi ber dig därför att tänka på följande när du fyller i formuläret: Formuläret fylls i med en normal kulspetspenna (blå eller svart). Vi ber dig besvara varje enskild fråga genom att sätta ett tydligt kryss för det svarsalternativ som stämmer bäst överens med din personliga uppfattning eller erfarenhet, så här: : Om du vill ändra ett svar, fyll då i rutan med det felaktiga svaret helt, och sätt ett kryss för det rätta svaret, så här: : När du besvarat hela frågeformuläret använder du dig av det frankerade svarskuvertet och postar det till Synovate. Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 340 Snr-117279 © 2009 60 (69) BAKGRUNDSFRÅGOR 1. Vilken är din KXYXGVDNOLarbetsuppgift? JD (Ange endast ett svarsalternativ.) 1 Programledare 2 Klienthandläggare 3 Produktionsledare 4 Kontaktman 5 Säkerhetsarbete 6 Samordnare 7 Annan 6. Ingick något av följande ämnen i dina högskolestudier? Ja Nej 1 Sociologi 2 Psykologi 3 Juridik 4 Annat samhällsvetenskapligt ämne 2. Arbetar du dag eller natt? 1 Natt 3 Både dag och natt 3. Hur gammal är du? 1 -2 3 4 55- år 4. Hur länge har du arbetat inom ? 1 Mindre än 2 3 4 eller längre 5. Vilken var din högsta utbildning innan du började arbeta inom ? (Markera endast ett svarsalternativ.) 1 Grundskola/folkskola eller annan jämförbar utbildning ĺ GÅ TILL FRÅGA 7 2 Gymnasium eller annan jämförbar utbildning ĺ GÅ TILL FRÅGA 7 3 Högskola, universitet eller annan jämförbar utbildning SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 341 Snr-117279 © 2009 61 (69) KRIMINALVÅRDENS MÅL 7. Hur väl tycker du att Kriminalvården lever upp till följande mål? Mycket dåligt Ganska dåligt Varken bra eller dåligt Ganska bra Mycket bra Ingen uppfattning Att minska återfallen i brott Att utdömda påföljder verkställs på ett humant sätt Att utdömda påföljder verkställs på ett säkert sätt DET KRIMINALVÅRDANDE ARBETET 8. får du bedöma det kriminalvårdande arbetet på det häkte/den anstalt där du arbetar. Gör en bedömning även om du inte är direkt involverad med de häktade/intagna. Vilket betyg ger du det kriminalvårdande arbetet som helhet på häktet/anstalten där du arbetar? 1 Mycket dåligt 2 Ganska dåligt 3 Varken bra eller dåligt 4 Ganska bra 5 Mycket bra 6 Ingen uppfattning 9. Vilket betyg ger du det kriminalvårdande arbetet på det häkte/den anstalt där du arbetar när det gäller Mycket dåligt Ganska dåligt Varken bra eller dåligt Ganska bra Mycket bra Ingen uppfattning att personalen tillbringar tillräcklig tid tillsammans med de häktade/intagna. personalens förhållningssätt till de häktade/intagna sysselsättning för de häktade/intagna studier för de häktade/intagna programverksamhet för de häktade/intagna Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 342 Snr-117279 © 2009 62 (69) 10. Anser du att det kriminalvårdande arbetet skulle kunna förbättras och i så fall hur? ARBETET MED SÄKERHET 11. får du bedöma säkerhetsarbetet på det häkte/den anstalt där du arbetar. Bedöm om säkerheten är tillfredsställande med utgångspunkt från den säkerhetsnivå häktet/anstalten har. Vilket betyg ger du säkerhetsarbetet som helhet på häktet/anstalten där du arbetar? 1 Mycket dåligt 2 Ganska dåligt 3 Varken bra eller dåligt 4 Ganska bra 5 Mycket bra 6 Ingen uppfattning 12. Känner du dig otrygg eller trygg i arbetet med de häktade/intagna? 1 Mycket otrygg 2 Ganska otrygg 3 Varken trygg eller otrygg 4 Ganska trygg 5 Mycket trygg 6 Ingen erfarenhet/ingen uppfattning SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 343 Snr-117279 © 2009 63 (69) 13. Vilket betyg ger du säkerhetsarbetet på det häkte/den anstalt där du arbetar när det gäller Mycket dåligt Ganska dåligt Varken bra eller dåligt Ganska bra Mycket bra Ingen uppfattning det fysiska och tekniska skyddet som t ex larm, stängsel, kameror etc att regelverk, instruktioner och rutiner upprätthålls och efterlevs kontrollåtgärder för att förhindra att narkotika kommer in på häktet/anstalten kontrollåtgärder för att förhindra brott inifrån häktet/anstalten att personalen är närvarande bland de häktade/intagna och kan förutse incidenter rutiner för att hantera hot och våld mellan häktade/intagna rutiner för att hantera hot och våld gentemot personalen insatser mot självmord bland häktade/intagna åtgärder för säkra transporter av häktade/intagna TILL DIG SOM ARBETAR PÅ EN ANSTALT, ÖVRIGA GÅR VIDARE TILL FRÅGA 15. Vilket betyg ger du säkerhetsarbetet på den anstalt där du arbetar när det gäller Mycket dåligt Ganska dåligt Varken bra eller dåligt Ganska bra Mycket bra Ingen uppfattning riskbedömningar vid permissioner. DINA ARBETSUPPGIFTER 15. Vilket av alternativen nedan stämmer bäst in på hur det är för dig på arbetet? 1 Jag har sällan för mycket att göra 2 har jag för mycket att göra, men däremellan är det lugnare perioder 3 Jag har alltid för mycket att göra, det är aldrig lugnare perioder 16. Hur är din arbetstid fördelad? Ange i procent. Summan ska bli av den faktiska arbetstiden, även om du arbetar deltid. Arbetsuppgifterna e, f och g gäller endast chefer. % av hela arbetstiden Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 344 Snr-117279 © 2009 64 (69) a. Omvårdande arbete (d v s vårdarbete som inte är säkerhetsrelaterat) % b. Påverkansarbete (t ex motivations- och påverkansinsatser i form av samtal, bedrivande av brotts- och missbruksrelaterade program) % c. Säkerhetsarbete % d. Klientadministration % e. Chefsuppgifter: Personaladministration % f. Chefsuppgifter: Möten inom ramen för personalansvar, t ex utvecklingssamtal, leda APT-möten, möten i ledningsgrupp etc % g. Chefsuppgifter: Arbetsledning, t ex instruktion till personal/handledning % h. Interna möten % i. Övrig administration % j. Övrig tid % Summa 17. Hur är balansen i dina arbetsuppgifter? Anser du att du ägnar dig för lite, lagom eller för mycket åt de olika arbetsuppgifterna utifrån vad som skulle vara bäst för att nå målen för verksamheten? Arbetsuppgifterna e, f och g gäller endast chefer. För lite Lagom För mycket a. Omvårdande arbete (d v s vårdarbete som inte är säkerhetsrelaterat) b. Påverkansarbete (t ex motivations- och påverkansinsatser i form av samtal, bedrivande av brotts- och missbruksrelaterade program) e. Chefsuppgifter: Personaladministration f. Chefsuppgifter: Möten inom ramen för personalansvar, t ex utvecklingssamtal, leda APT-möten, möten i ledningsgrupp etc g. Chefsuppgifter: Arbetsledning, t ex instruktion till personal/handledning SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 345 Snr-117279 © 2009 65 (69) 18. Om du skulle ge ditt häkte/din anstalt ett betyg när det gäller det stöd du har för att bedriva arbetet effektivt, vilket betyg ger du då? 1 Mycket dåligt 2 Ganska dåligt 3 Varken bra eller dåligt 4 Ganska bra 5 Mycket bra 6 Ingen uppfattning DIN ARBETSSITUATION: MÅL, INFORMATION OCH ARBETSORGANISATION 19.