sou · GXB355 · 2009-06-10 00:00:00 — Den efterfrågade bilden är nödvändig och kommer att ligga till grund för analys och kommande förslag till en eventuell förändrad ansvarsfördelning och dimensionering av den nationella myndighets- nivån inom smittskyddsområdet. Vi är medvetna om att allt som SMI gör inte preciseras i instruktionen och delar av detta begär vi särskild redovisning av, se nedan. Utredningen önskar nu att SMI både samlat och per avdelning tillställer utredningen en redovisning oberoende av den projekt- indelning som tillämpas inom SMI. Hur klassificeras de instruktions- enliga uppgifterna i den verksamhet som bedrivs inom samtliga projekt? Vilka resurser tilldelas dessa olika uppgifter både när det gäller finansiellt (ramanslag eller annan finansiering) och personellt (årsarbetskrafter)? Vi behöver också veta för hur finansie- ring finns för projekt med extern finansiering och om det finns speciella villkor förenade med finansieringen. Om det finns inslag av insatser utanför gränser i projektet önskar vi få detta angi- vet. Utredningen önskar också få en lista över vilka de externa finans- iärerna är med angivande av belopp och vilken tid finansieringen avser. Utredningen begär också in en redovisning av vilka överväganden och prioriteringar som ligger bakom nuvarande inriktning av verk- samheten. Vilka eventuella tyngdpunktsförändringar eller ompriorite- ringar i fråga om verksamheten har gjorts ? Vilka överväganden har legat bakom eventuella förändringar? 4 Kvalitetssäkring, uppföljning och utvärdering Hur ser ett integrerat kvalitetssäkringsarbete ut vid sidan av det arbete som sektionen för Biosäkerhet och Kvalitet ansvarar för? Vilken uppföljning görs löpande av verksamheten och hur utvärderas resultaten? Vilket ansvar åvilar avdelningarna respektive den admini- strativa delen av SMI inklusive verksledningen? I vilken mån behandlar frågor om kvalitetssäkring, uppföljning och utvärdering inom smittskyddsområdet? 5 Forskningsverksamhet och extern finansiering Hur ser policyn ut för forskningsverksamheten på SMI? Hur ser beslutsprocessen ut – var och av vem tas besluten? Vilka är de etiska regler som tillämpas i fråga om internt respektive externt finansierade forskningsprojekt? Donationsprofessurerna ämnar utredningen hantera i särskild ordning men vi vill här få en bild av doktorander inom verksam- heten. Hur ser villkoren ut för doktorander som verkar inom SMI? Är de enbart kopplade till donationsprofessurerna eller finns de inom övrig verksamhet inom SMI? Hur ser relationen ut mellan SMI och KI när det gäller doktoranderna? Vilken finansiell belastning inne- bär doktorander för SMI? Hur många finns det per och kommer bilden att förändras ? Hur i så fall? Finns det forskning inom SMI inom det beteendevetenskapliga området med koppling till smittskyddsfrågor? Hur ser Ni på kompetensförsörjningen ? Vilka kompetenser är strategiska för smittskyddet på nationell nivå? Finns det samverkansmöjligheter mellan myndigheter nationellt eller mellan regional/lokal nivå som har betydelse för kompetensförsörj- ningen? Hur i så fall? Enligt ska de krav som ställs på berörda statliga myndigheter i beredskapshänseende kartläggas och analyseras. Utredningen kommer senare att återkomma till dessa frågor i särskild ordning. Redan nu önskar dock utredningen få en första bedömning av i vilka – om några – avseenden som de nuva- rande uppgifter och verksamhet påverkas och/eller förändras av att den nya myndigheten för samhällets skydd och beredskap inrättas . Vidare önskar utredningen också få en redovis- ning av vilka kontakter som utredningen och SMI haft och i vilka avseenden det rått samförstånd eller förekommit divergerande syn- punkter. I instruktionen nämns också i 1 § att SMI ska främja skyddet mot smittsamma sjukdomar. Hur arbetar SMI med preventiva smitt- skyddsfrågor? Följande frågor önskar utredningen svar på: 1Om ansvaret för smittskyddet och samverkansfrågor Av regleringen för smittskyddet i smittskyddslagen (2004:168) 1 kap. 7 §, framgår att ansvarar för samordningen av smitt- skyddet på nationell nivå och för att ta erforderliga initiativ för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. Uppgiften att följa och vidare- utveckla smittskyddet är också . är det enligt samma paragraf en uppgift för () att som expertmyndighet följa och analysera det epidemiologiska läget såväl nationellt som internationellt, liksom att föreslå åtgärder för att lan- dets smittskydd skall fungera effektivt. Utredningen behöver för att närmare kunna klarlägga och bedöma rådande uppgiftsfördelning av smittskyddsfrågorna dels mellan de statliga myndigheterna på smittskyddsområdet, dels mellan den stat- liga och regionala/lokala nivån få syn på en rad frågor. Bedömer att nuvarande uppgiftsfördelning är effek- tiv och ändamålsenlig? Föreligger någon risk för dubbelarbete res- pektive att det finns uppgifter för vilka ingen har ett tydligt ansvar? Hur ser på smittskyddsläkarens roll inom smittskyddet? Styrkor och svagheter? Hur fungerar enligt Social- styrelsen lagregleringen/ansvarsfördelningen när det gäller humant smittskydd respektive objektburen smitta och djursmittskyddet? Hur bedömer att kommunernas ansvar för smittskydds- frågorna stöds av nu gällande lagreglering och av nationella myn- digheter inom smittskyddsområdet? Hur ser på sam- verkansfrågorna mellan berörda statliga myndigheter med kontakt- ytor mot kommunsektorn? Vilka omvärldsförändringar bedömer har betydelse för hur myndighetsansvaret för smittskyddet bör utformas i fram- tiden? Vilka av dessa är de viktigaste ? Vilken eller vilka av dessa åtgärder skulle kunna falla helt inom respektive SMI:s eller annan myndighets ansvars- område givet nuvarande ansvarsfördelning? Vilken eller vilka åtgärder skulle kräva samverkan med andra myndigheter såväl på nationell, regional som lokal nivå? Vilka förändringar av de nuvarande kontakt- ytorna mot andra myndigheter, kommuner och landsting skulle behövas enligt bedömning? Detta mot bakgrund av en redovisning av hur dagens uppgiftsfördelning och kontaktmönster vuxit fram samt något om motiven för nu gällande ordning. Hur kommer den ökande internationaliseringen av smittskydds- arbetet att påverka uppgifter inom detta verksam- hetsområde ? Hur bedöms den redan ha påverkat Social- styrelsen dels i fråga om myndighetens egen verksamhet, dels när det gäller samverkan och gränsytor gentemot andra aktörer? Vilka förändringar i inriktning av verksamheten i har större omvärldsförändringar redan lett till ? I utredningens direktiv (s. 17) används begreppen respektive satta i ett utvecklingsperspektiv. Dessa begrepp är inte entydiga och kan tolkas på olika sätt. Vad och vilka verksamheter lägger in i begreppet expertmyndighet på smittskyddsområdet? Vilka är de intressenter som behöver ha tillgång till en sådan expertis? Vilka olika expert- organ har kontakter med resp. anlitar för uppdrag i fråga om smittskyddet som faller inom ramen för en expertisfunktion ? Vad lägger på motsvarande sätt in i begreppet ? Hur bedömer att myndigheter inom smittskyddsområdet fyller denna roll och vidare hur ser gränssnitten ut gentemot andra myndigheter som även de har till uppgift att vara , t.ex. FHI? Finns det – som anges i – några nya kompetens- områden som skulle behöva uppmärksammas och vilka special- kompetenser skulle i så fall krävas för dessa nya områden? I nu gällande lagstiftning (främst smittskyddslagen), instruktion och regleringsbrev för beskrivs ett antal konkreta upp- drag som myndigheten ska utföra. Därtill finns också ett antal regeringsuppdrag som sammantaget kan sägas definiera regeringens syn på uppdrag på smittskyddsområdet. Det upp- draget har väsentligt förändrats och ställt krav både på tyngdpunktsförskjutningar i verksamheten samt en kompetens- förstärkning. Utredningen önskar nu att tillställer utredningen en redovisning av aktiviteter inom smittskyddsområdet givet Social- styrelsens tolkning av nuvarande uppdrag på området. Vilka resurser tilldelas dessa olika uppgifter både när det gäller finansiellt (ramanslag eller annan finansiering) och personellt (årsarbetskrafter)? Vi behöver också veta för hur finansiering finns för eventuella särskilda uppdrag och om det finns särskilda villkor för anvisade medel. Utredningen önskar också en redovisning av vilka överväganden och prioriteringar som ligger bakom nuvarande inriktning av verk- samheten. Vilka eventuella tyngdpunktsförändringar eller ompriori- teringar i fråga om verksamheten har gjorts ? Vilka överväganden har legat bakom eventuella förändringar? 5 Kvalitetssäkring, uppföljning och utvärdering Vilka uppgifter fullgör när det gäller frågor om kvalitetssäkring, uppföljning och utvärdering inom smittskydds- området? Hur ser på behoven av att utveckla den nationella uppföljningen och utvärderingen? Vilka är de viktigaste utvecklingsområdena? Hur ser interna kvalitetssäkring ut och hur verk- ställs uppföljning och utvärdering av egna insatser inom smittskyddet? Används i det arbetet också externa bedömare? 6 Forskningsverksamhet inom smittskyddsområdet Vilken forskning – grundforskning respektive tillämpad forskning – behöver ha tillgång till för att kunna bedriva den verksamhet inom smittskyddet som faller inom myndighetens ansvarsområde? Vem eller vilka tillhandahåller sådant underlag i dags- läget? Hur anser att forskningsbehoven för smitt- skyddsområdet tillgodoses ? Finns det några angelägna områden där det – enligt – inte bedrivs forskning i tillräcklig omfattning? Till vilka forskningsorgan (motsv.) har vänt sig för att få underlag eller bedöm- ningar inom smittskyddsområdet? Hur ser på kompetensfrågorna för smittskydds- området nationellt, regionalt och lokalt? Hur ser Ni på kompetens- försörjningen ? Vilka kompetenser är strategiska för smittskyddet på nationell nivå? Finns det samverkans- möjligheter mellan myndigheter nationellt eller mellan regional/lokal nivå som har betydelse för kompetensförsörjningen? Hur i så fall och mellan vilka myndigheter och andra organisationer? Enligt ska de krav som ställs på berörda statliga myndigheter i beredskapshänseende kartläggas och analyseras. Utredningen kommer senare att återkomma till dessa frågor i särskild ordning. Redan nu önskar dock utredningen få en första bedömning av i vilka – om några – avseenden som de nuvar- ande uppgifter och verksamhet påverkas och/eller förändras av att den nya myndigheten för samhällets skydd och beredskap inrättas . Vidare önskar utredningen också få en redo- visning av vilka kontakter som den utredningen och haft och i vilka avseenden det rått samförstånd eller förekommit divergerande synpunkter. Hur ser i praktiken uppgiftsfördelningen ut mellan och när det gäller det internationella samarbetet och deltagandet i organisationer och grupper av olika slag? Var medverkar Social- styrelsen och vilka av dessa uppgifter har sin grund i ett svenskt åtagande inom ramen för EU-medlemsskapet eller i WHO? Finns det andra frågor som vill fästa utredningens uppmärksamhet på givet regeringens direktiv? Samarbetet mellan KI och SMI 1.Hur ser samarbetet ut mellan SMI och KI? I vilka frågor/uppgifter förekommer samarbete/samverkan? Vilka olika samarbetsformer används, exempelvis donationsprofessurer, delade tjänster, doktorander och gemensamma forskningsprojekt eller andra projekt? Vilken eller vilka av dessa samarbetsformer är vanligast respektive mindre vanligt? 2.Vilka är KI:s erfarenheter av det hittillsvarande samarbetet med SMI? Finns det delar eller inslag som fungerat väl alternativt mindre väl och vilka är skälen? Hur har samarbetet utvecklats och eventuellt också förändrat karaktär sett över tiden? Vilka har varit orsakerna och motiven för denna utveckling? 3.Hur ser KI på smittskyddsområdet som sådant och vilka behov föreligger respektive framgent inom forsknings- området? Föreligger det med anledning av detta skäl att över- väga några förändringar av dagens samverkan eller formerna för denna vad gäller KI och SMI? 4.Hur värderar KI dagens samlokalisering med SMI och dess laboratorieresurser? Hur ser ev. samarbete och utnyttjande av dessa resurser ut? Vilka särskilda regler gäller i fråga om ekonomisk ersättning m.m.? KI:s samarbete med andra organ och institutioner inom smittskyddsområdet 1.Med vilka andra institutioner (motsv.) inom verksamhetsområdet samarbetar KI ? Föreligger några mera principiella skillnader vad gäller samarbetet mellan KI och SMI jämfört med t.ex. andra lärosäten eller forskningsorgan? 2.Hur ser KI på extern finansiering av forskning och vilka etiska och andra regler är fastställda? Tillämpas samma regler eller finns några skillnader när det gäller samverkan med SMI? 3.Hur ser kopplingen ut mellan extern finansiering och antalet doktorander? Vilka resurser tillhandahåller eller svarar KI för vad gäller de doktorander som är knutna till forskningsprojekt som har koppling till bl.a. de av SMI finansierade donations- professorerna? Föreligger här några skillnader i fråga om resurser och doktorander med koppling till SMI:s donationsprofessor jämfört med andra externfinansierade forskningsprojekt som bedrivs vid KI? 4.Hur stort avdrag för overhead-kostnader m.m. gör KI på externt finansierad forskning, dels centralt, dels på institutionsnivån? Vilka skillnader finns generellt och tillämpas samma regler när det gäller SMI? 1.SMI finansierar x professorer vid KI, s.k. donations- professurer. Vilka andra donationsprofessurer finns f.n. vid KI, hur många är det, inom vilken specialitet och vilka är finansi- ärerna för dessa? För hur är dessa övriga professurer inrättade? Vilka – om några – skillnader finns mellan dessa övriga donationsprofessurer och de som finansieras av SMI? 2.Vilka externt finansierade projekt bedrivs vid KI med koppling till SMI:s donationsprofessorer och där KI står som ansvarig mottagare för och förvaltar de externa forskningsprojekten. Vi behöver en förteckning över dessa för åren 2007 respektive 2008 med uppgift om. 1.Frågan om public health begreppet har vi stött på i utrednings- arbetet och vi känner till att KI bedriver olika verksamheter – ibland i samarbete med andra – kring de frågor som kan in- rymmas i begreppet. Vad är bakgrunden till KI:s satsningar och hur ser KI på begreppet i förhållande till smittskydd respektive folkhälsa? Hur bedömer KI kompetensförsörjningsfrågorna inom smittskyddsområdet? 2.Smittskyddsutredningen skulle gärna få ta del av bibliometriskt material för de forskare som har anknytning till SMI. Här följer frågor som önskar få diskutera med Er men självfallet är utredningen öppen för att Ni kanske är intresserade också av andra frågor med beröringspunkter till vårt uppdrag: 1.Hur fungerar nuvarande ansvarsfördelning, samverkan och sam- ordning mellan Er och den centrala och regionala statliga nivån? Hur ser samarbetet ut, vilka kontaktvägar finns? Styrkor och svagheter? 2.Hur fungerar samverkan och samordningen mellan Er och smitt- skyddsläkarorganisationen och andra delar av landstingsorga- nisationen? Styrkor och svagheter? 3.Hur ser Ni på nuvarande lagreglering av smittskyddet? 4.Hur arbetar Ni med beredskapsfrågor inom smittskyddsområdet? Vilka kontaktvägar finns, vilka aktiviteter genomförs och finns dokumentation? Styrkor och svagheter? 5.Vilka behov anser Ni att den statliga myndighetsnivån bör tillgodose för Er med operativt ansvar? 6.Vilka omvärldsförändringar anser Ni vara viktiga för smittskyddet som bör få betydelse för hur smittskyddet ska fungera nationellt, regionalt och lokalt? 7.Hur ser Ni på samverkan när det gäller djursmittskydd och zoonoser m.m.? 8.Hur arbetar Ni med migrationsfrågorna när det gäller smittskydd? Styrkor och svagheter? 9.Arbetar Ni med antibiotikaresistensfrågor eller vårdrelaterade sjukdomar inom exempelvis äldreomsorgen? Görs detta i sam- verkan med STRAMA? Finns dokumentation att ta del av? 10.Hur arbetar Ni med livsmedelskontroll och dricksvattensfrågor? 11.Hur ser Ni på kompetensförsörjningsfrågorna inom smittskyddet? Hur arbetar Ni på regional nivå och finns behov av mer sam- ordnade insatser? För samtliga dessa frågeområden är utredningen intresserad av att ta del av rapporter och annat material av intresse för utredningen mot bakgrund av uppdraget. Mot bakgrund av att vi vill hinna med så mycket som möjligt under besöket är vi tacksamma för om Ni kan samordna upplägg- ningen av vårt besök. Vi vill gärna få tillfälle att träffa följande representanter: ansvarig för miljö- och hälsoskyddsfrågor Vi ser fram emot ett givande besök och tackar på förhand för hjälp med att hålla samman vårt besök! Här följer frågor som önskar få diskutera med Er men självfallet är utredningen öppen för att Ni kanske är intresserade också av andra frågor med beröringspunkter till vårt uppdrag: 1.Hur fungerar nuvarande ansvarsfördelning, samverkan och sam- ordning mellan Er och den centrala och regionala statliga nivån? Hur ser samarbetet ut, vilka kontaktvägar finns? Styrkor och svagheter? 2.Hur fungerar samverkan och samordningen mellan Er och smitt- skyddsläkarorganisationen och andra delar av landstingsorganisa- tionen? Styrkor och svagheter? 3.Hur ser Ni på nuvarande lagreglering av smittskyddet? 4.Hur arbetar Ni med beredskapsfrågor inom smittskyddsområdet? Vilka kontaktvägar finns, vilka aktiviteter genomförs och finns dokumentation? Styrkor och svagheter? 5.Vilka behov anser Ni att den statliga myndighetsnivån bör till- godose för Er med operativt ansvar? 6.Vilka omvärldsförändringar anser Ni vara viktiga för smittskyddet som bör få betydelse för hur smitt- skyddet ska fungera nationellt, regionalt och lokalt? 7.Hur arbetar Ni med migrationsfrågorna när det gäller smittskydd? Styrkor och svagheter? 8.Arbetar Ni med antibiotikaresistensfrågor eller vårdrelaterade sjukdomar inom exempelvis äldreomsorgen? Görs detta i sam- verkan med STRAMA? Finns dokumentation att ta del av? 9.Hur ser Ni på kompetensförsörjningsfrågorna inom smittskyddet? Hur arbetar Ni på regional nivå och finns behov av mer sam- ordnade insatser? För samtliga dessa frågeområden är utredningen intresserad av att ta del av rapporter och annat material av intresse för utredningen mot bakgrund av uppdraget. Mot bakgrund av att vi vill hinna med så mycket som möjligt under besöket är vi tacksamma för om Ni kan samordna upplägg- ningen av vårt besök. Vi vill gärna få tillfälle att träffa följande representanter: Vi ser fram emot ett givande besök och tackar på förhand för hjälp med att hålla samman vårt besök! 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?