sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Detta skiljer sig från vad som enligt första stycket gäller för totalförsvarspliktiga som har fullgjort grundutbildning enligt lagen om totalförsvars- plikt. Dessa ska krigsplaceras efter fullgjord grundutbildning. Detta är naturligt med tanke på att totalförsvarspliktiga tas ut till värn- plikt med grundutbildning med det uttalade syftet att efter utbild- ningen kunna krigsplaceras. För personal som har genomgått frivil- lig militär utbildning är det emellertid inte nödvändigt med en sådan snäv skrivning. Det är tillräckligt att ansvariga myndigheter ges en möjlighet att vid behov kunna krigsplacera sådana personer. 3 kap. 13 § En totalförsvarspliktig som har skrivits in för värnplikt eller civilplikt enligt 6 § ska krigsplaceras i den befattning som han eller hon ska upprätthålla. Ändringen är en följd av kommitténs förslag att värnplikt för den som har genomgått frivillig utbildning ska kunna skrivas in för värnplikt utan grundutbildning. 4 kap. 3 § En svensk medborgare som är medborgare även i en annan stat än är inte skyldig att fullgöra en längre grundutbildning än , om han eller hon antingen har fullgjort en motsvarande utbildning i den andra staten eller, innan han eller hon har fyllt , väljer att göra detta och det står klart att tjänstgöringen kommer att fullgöras i den andra staten och att den utbildningen till längd och effektivitet är minst likvärdig med den som krävs av honom i . Ändringen är en följd av att bestämmelserna om skyldigheten att fullgöra värnplikt görs könsneutrala. 19.2Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 5 § - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Under tid som anges under 1–6 får, om inte första stycket b, d eller f är tillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast om då känt till samtliga förhål- landen. Detta gäller tid då den försäkrade -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 7.genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten som rekryt enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än , samt för försäkrad som avses i tredje stycket 7. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - En ny sjunde punkt införs i tredje stycket. Härigenom ges rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten ett skydd mot en sänkning av sin sjukpenninggrundande inkomst motsva- rande vad som gäller för den som fullgör tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt. Ett tillägg görs även i paragrafens sjunde stycke. Sjunde stycket reglerar den så kallade värnplikts-SGI:n, detta genom en hänvisning till paragrafens fjärde stycke. Värnplikts-SGI:n innebär att totalför- svarspliktiga som genomgår grundutbildning längre än , vid sjukdom kan få sjukpenning beräknad på inkomster som han eller hon har haft vid sidan av tjänst- göringen. Sjukpenning utgår då endast enligt denna särskilt fastställda SGI och endast dagar när den totalförsvarspliktige skulle ha förvärvsarbetat. Genom det av kommittén förslagna tillägget görs dessa bestämmelser tillämpliga även på rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvars- makten. Detta gäller oavsett utbildningens längd. Liksom för totalförsvarspliktiga utges sjukpenning endast för dagar då den enskilde skulle ha förvärvsarbetat. 19.3Förslag till lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 1 § Denna lag gäller ersättning av staten vid personskada och tillämpas på 1. den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt eller inställer sig till mönstring, eller annan uttagning enligt den lagen eller rekryt som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Paragrafen ändras genom att rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten, läggs till som kategori i första punkten. Genom tillägget görs lagen även tillämplig på rekryter. De särregler som enligt 12 §, 13 § och 13 a §§ lagen om statligt personskadeskydd gäller för totalförsvarspliktiga, kommer då även att gälla för rekryter. Noteras bör att tillägget endast gör att rekryter omfattas som de genomgår utbildning. Skyddstiden kommer då, enligt 4 §, att löpa från det att rekryten inleder första resan till utbildningen till dess att sista resan från Den som genomgår antagningsprövning till utbildningen omfattas med andra ord inte. Enligt 6 § 4 p förord- ningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt person- skadeskydd gäller dock det statliga personskadeskyddet även för den som genomgår antagningsprövning vid Försvarsmakten. De ovan nämnda bestämmelserna i 12 §, 13 § och 13 a §§ lagen om statligt personskadeskydd som gäller för totalförsvarspliktiga, och som enligt kommitténs förslag alltså även ska omfatta rekryter, kommer däremot inte att gälla för den som genomgår antagnings- prövning. Paragrafen kommer även att ändras genom att hänvisningen till lagen (1994:1810) om möjligheter för kvinnor att fullgöra värnplikt och civilplikt med längre grundutbildning tas bort. Detta eftersom lagen enligt kommitténs förslag ska upphöra att gälla. 12 § För den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbildning eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809)om totalförsvarsplikt eller under militär utbildning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, ska sjukpenningunderlag inte beräknas till lägre belopp än vad som motsvarar fyra gånger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring för tid , prisbasbeloppet för tid och fem gånger prisbasbeloppet för tid från och med . Tillägg görs i paragrafens första och andra stycke. Tillägget i första stycket innebär att rekryter kommer att omfattas av de bestämmelser om garantibelopp som enligt para- grafen gäller vid beräkning av sjukpenningunderlag för totalför- svarspliktiga som har skadats under utbildningen. Tillägget i andra stycket medför på motsvarande sätt att rekryter omfattas av de garantibelopp som enligt paragrafen gäller vid beräkning av livrän- teunderlag för totalförsvarspliktiga som har skadas under utbild- ningen även. Rekryter omfattas av reglerna i första och andra stycket vid grundläggande militär utbildning såväl som under kompletterande För de närmare skälen bakom ändringarna, se den allmänna motiveringen i 13.4.1. 13 § Den som avses i 1 § första stycket 1 har rätt till särskild sjukpenning, om han eller hon under grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt som är längre än eller under militär utbildning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, har ådragit sig sjukdom som efter skyddstidens slut sätter ned hans eller hennes förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst en fjärdedel. Detta gäller även vid sjukdom som har ådragits under utryckningsmånaden eller månaden efter denna. Tillägget innebär att rekryter har rätt till särskild sjukpenning i samma utsträckning som totalförsvarspliktiga som fullgör längre grundutbildning än . 19.4Förslag till lag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada 1 § Den som ådrar sig skada som omfattas av lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd har rätt till ersättning av staten enligt denna lag. Om skadan har ådragits under ledighet eller annan fritid vid vistelse utanför förläggningsplats eller annan plats där verksam- heten i fråga bedrivs, och skadan inte har orsakats av olycksfall vid färd till eller från nämnda plats då färden föranleddes av och stod i nära samband med verksamheten, utges ersättning endast till den som fullgör grundutbildning eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt samt till rekryt som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer och som har skadats under tjänstgöringen. Ändringen innebär att rekryter läggs till som personalkategori i paragrafens andra stycke. Detta innebär att en rekryt kan ha rätt till ersättning för skada som han eller hon ådrar sig under ledighet eller annan fritid och vid vistelse utanför förläggningsplats eller annan plats där verksamheten bedrivs. Skälen för att rekryter ska ha ett sådant skydd, är de samma som de som har utgjort grunden för att värnpliktiga och civilpliktiga som fullgör grund- eller repetitions- utbildning bör omfattas av ett sådant skydd (se bland annat depar- tementschefens uttalande i prop. 1990/91:102 s. 188 ff.) Rekryterna kommer ofta att vara unga och inte ha något försäkringsskydd . Under utbildningen är det inte heller säkert att rekryter har ekonomiska förutsättningar nog för att skaffa sig ett erforderligt försäkringsskydd. Se vidare kommitténs allmänna överväganden i avsnitt 13.4.10. 19.5Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. 1 § Denna lag gäller för -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 2.dem som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Enligt den nuvarande lydelsen av 1 §, 2 p omfattas den som genomgår utbildning för att få militär anställning i Försvarsmakten av lagen. Den av kommittén föreslagna militära utbildningen behö- ver dock inte i alla lägen syfta till en sådan anställning.. Ändringen i 2 p innebär att både officersaspiranter och rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten omfattas av lagen. Det spelar ingen roll i vilket syfte de genomgår utbildningen. 19.6Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. 1 § Bestämmelserna i 9 kap. lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt ska gälla även med avseende på tjänstgöring som någon fullgör -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 6.under militär utbildning inom Försvarsmakten som rekryt enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Rekryter läggs till som en av de personalkategorier som omfattas av lagen. Detta innebär att bestämmelserna i 9 kap. lagen om totalför- svarsplikt är tillämpliga på rekryt som genomgår grundläggande militär utbildning och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten. De närmare skälen till att låta rekryter omfattas av dessa bestämmelser utvecklas under 13.4.3 i betänkandet. 19.7Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 17 § När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då den sökande -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 4.varit hindrad att arbeta på grund av militär utbildning inom Försvarsmakten som rekryt enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - En ny fjärde punkt införs i paragrafen. Tid som rekryt under grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten ska inte räknas med när ramtid enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring bestäms. Skälen för detta är närmare utvecklade i avsnitt 13.4.7. i kommitténs allmänna överväganden, Noteras kan att det bara är vid bestämmandet av ramtiden som rekryts militär utbildning inom Försvarsmakten ska jämställas med tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt. Utbildning är inte förvärvsarbete. Någon motsvarighet till vad som enligt vad som 13 a §, lagen om arbetslöshetsförsäkring gäller för tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt, finns inte för rekryter. 19.8Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 11 kap. 25 a § Ersättningar och naturaförmåner som utgår till rekryt som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, ska inte tas upp. Paragrafen är ny. Enligt kommitténs förslag ska rekryter som genomgår grundläggande eller kompletterande militär utbildning ha rätt till ersättning (se 12 § kommitténs föreslag till förordning). Med ersättning avses även sådan ersättning som rekryter ska ha rätt till för de fall att de avskiljs från utbildningen (se 15 § kommitténs förslag till förordning). Enligt avsnitt 13.5.1 i den allmänna moti- veringen bör Försvarsmakten ges ansvaret för att fastställa nivån på ersättningen. Enligt kommitténs förslag ska sådan ersättning inte tas upp som intäkt. Eftersom utformningen av ersättningen för rekryter kommer att vara en annan än totalförsvarspliktigas ersätt- ningar, omfattas ersättningen för rekryter inte av bestämmelserna i 11 kap. 24 §. Att de inte ska tas upp som intäkt måste därför regle- ras i särskild ordning. Kommitténs förslag innebär att rekryter även ska ha rätt till ett antal naturaförmåner under utbildningen. I detta innefattas exem- pelvis fri kost- och logi. Sådana naturaförmåner ska, liksom fria resor, enligt kommitténs förslag inte heller tas upp som intäkt. Även detta anges i förslaget till ny paragraf. Nämnas kan att kommittén även föreslår att rekryter ska ha samma rätt till familjebidrag som totalförsvarspliktiga. I 11 kap. 24 § andra stycket inkomstskattelagen anges under vilka förutsätt- ningar som familjebidrag till totalförsvarspliktiga ska tas upp. Enligt 11 kap. 24 § tredje stycket är andra stycket även tillämpligt på annan personal inom totalförsvaret som avlönas på samma sätt som totalförsvarspliktiga. Eftersom rekryter i detta avseende kommer att avlönas på samma sätt som totalförsvarspliktiga, kommer 11 kap. 24 § andra stycket därför även att gälla rekryter. Någon särskild bestämmelse om att familjebidrag som utges till rekryter inte ska tas upp, behöver därför inte införas. Rekryter omfattas även av bestämmelserna i 11 kap. 20 § inkomstskattelagen. Enligt denna bestämmelse är ersättning som utgår till värnpliktiga genom statens riskgaranti skattefri. Eftersom kommitténs förslag innebär att rekryter kommer att omfattas av de bestämmelser angående statens riskgaranti som gäller för totalför- svarspliktiga, kommer även ersättning som utgår till rekryter via statens riskgaranti att vara skattefri. 19.9Angående eventuella ytterligare författningsändringar Kommitténs förslag till författningsändringar innefattar förslag till ändringar i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt samt förslag om upphävande av lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Dessa förslag till författningsändringar syftar till att kodifiera kommitténs ställningstaganden angående den framtida tillämpningen av total- försvarsplikten. Kommitténs ställningstaganden innefattar även förslag om att ny frivillig militär utbildning ska inrättas i Försvars- maktens regi. Detta innebär att en ny personalkategori, rekryter, tillförs i Försvarsmaktens organisation. För att utbildningen av rekryter ska fungera tillfredsställande är det nödvändigt att rekryter omfattas av bestämmelserna i ett antal olika lagar. Kommitténs författningsförslag innefattar därför sådana ändringar. Vidare inne- håller kommitténs författningsförslag förslag till en förordning som ska reglera formerna för utbildningen av rekryter. Utöver vad som nämnts här ovan lämnar kommittén inga ytter- ligare förslag till författningsändringar. Detta betyder inte att ytterligare författningsändringar till följd av kommitténs ställ- ningstaganden inte kan visa sig behövas. Kommittén har emellertid valt att inskränka sina författningsförslag till sådana lagändringar som är nödvändiga för att dess förslag ska gå att genomföra. Förutom förslag till ny förordning om grundläggande och kompletterande militär utbildning, lämnar kommittén inte heller några förslag till ändringar i några förordningar. Nedan anges ett antal områden inom vilka följdändringar i olika författningar kan bli aktuella som en konsekvens av kommitténs ställningstaganden, men där kommittén inte har lämnat några författningsförslag. Angående kommitténs förslag om ändring i tillämpningen av total- försvarsplikten Som en konsekvens av kommitténs förslag vad gäller totalförsvars- pliktens framtida tillämpning kan en översyn av ett antal författ- ningar visa sig nödvändigt. Förordningen (1995:238)om totalför- svarsplikt kan behöva ändras, bland annat vad gäller utformningen av den uppgiftsskyldighet som olika myndigheter har gentemot . Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvars- makten och förordningen (2007:1263) med instruktion för Total- kan också behöva ändras mot bakgrund av en förändrad tillämpning av totalförsvarsplikten. Kommitténs förslag om att skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt ska göras beroende av att regeringen med hänsyn till försvarsberedskapen föreskriver om det, kan leda till förändringsbehov i det regelverk som gäller för beredskapspolisen eftersom dessa utbildas med lagen om totalförsvarsplikt som grund. Även förändringar i förordning (1998:1229) om behandling av personuppgifter om totalförsvars- pliktiga kan visa sig nödvändiga. Kommitténs förslag om att skyldigheterna att fullgöra värnplikt och civilplikt och att genomgå mönstring ska gälla lika för män och kvinnor, kan också leda till behov av översyn av de förordningar som reglerar totalförsvarsplikten. Kommittén föreslår att lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning ska upphävas. Detta innebär att den till lagen hörande förordningen (1995:240) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grund- utbildning också bör upphävas. Det bör samband med detta över- vägas om några av bestämmelserna i förordningen bör behållas och överföras till annan författning. Angående kommitténs förslag om att en ny frivillig militär utbildning ska inrättas i Försvarsmaktens regi Även kommitténs förslag att inrätta en frivillig grundläggande militär samt frivillig kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten kan leda till ytterligare behov av författningsänd- ringar, än dem som kommittén har lämnat förslag om. Kategorin rekryter bör tillföras i förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal. Försvarsmakten kommer troligen även att behöva ge ut egna föreskrifter om den närmare utform- ningen av en frivillig militär utbildning. Kommittén föreslår vidare att Försvarsmakten ska åläggas att lämna uppgifter till om personal som har genomgått militär utbildning på frivillig grund. Kommittén har dock inte lämnat något konkret författ- ningsförslag på området. Aspekter av en frivillig militär utbildning som kommittén har berört men inte lämnat förslag inom, gäller bland annat möjlig- heten att genomföra slumpvisa drogtester på rekryter. Andra frågor som kan behöva utredas ytterligare är om Försvarsmakten bör ha ett principalansvar för rekryter, på samma sätt som man har för totalförsvarspliktiga vilket kan leda till ändringsbehov i skade- ståndslagen (1972:207). Kommittén föreslår också att en nämndmyndighet ska inrättas i syfte att granska behandlingen av rekryter inom Försvarsmakten och dessas möjligheter till medinflytande. Inrättandet av nämnden kommer att kräva författningsreglering. Kommittén lämnar inga detaljerade förslag angående nämndens sammansättning. Detta kommer därför att behöva utredas ytterligare. Kommittén lämnar också förslag på att en journalistisk publikation ska inrättas, med syfte att bevaka försvarsområdet. Även detta kan kräva författ- ningsreglering. Reservation av ledamoten () och () Vi vill inledningsvis erinra om att vi i oppositionen inte gavs tillfälle att påverka innehållet, varken i de ursprungliga direktiven eller i tilläggsdirektiven till kommittén. Direktiven utformades ensidigt av den borgerliga regeringen, trots att den skulle bli, och har varit, parlamentariskt sammansatt. Det hade varit en styrka om det funnits en bred politisk samsyn om utformningen av direktiven och de eventuella problem som skulle lösas av kommittén. Vi anser oss därför inte bundna av att komma fram till det resultat som före- ligger och som redan förutskickades i de olika direktiven. En eventuell förändring av totalförsvarsplikten och dess tillämpning, av den nu aktuella omfattningen, är av så central betydelse, att det är anmärkningsvärt att partier, som skulle medverka i utredningen, inte gavs tillfälle att påverka problemformuleringen eller hur utredningsarbetet skulle bedrivas. Regeringen har uppen- barligen redan från början inte ansett sig behöva ett brett parla- mentariskt stöd i frågan. Denna kommittés arbete och dess förslag kan inte ses isolerat från det personalförsörjningssystem som presenterades i proposi- tionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140). Kommittén har endast studerat en del av ett helt personalförsörjningssystem där de olika delarna hänger intimt samman. Det är uppenbart att reger- ingen redan från början har bestämt sig för att överge totalför- svarsplikten i fred, och införa ett på ren frivillighet baserat militärt försvar med ett stort antal anställda soldater. Regeringens ensidigt utformade direktiv och tilläggsdirektiv till denna kommitté, samt planeringsdirektiven till Försvarsmakten, pekar entydigt på denna avsikt. Några andra alternativ har varken Försvarsmakten eller kommittén tillåtits att utarbeta. Regeringens process är minst sagt besynnerlig. Den inväntade inte denna kommittés överväganden och förslag och den efterföl- jande remissomgången, utan uppdrog åt Försvarsmakten att utreda hur ett rent frivilligt system baserat på anställda soldater skulle utformas. Regeringen tycks redan från början bestämt sig för vilket system den vill ha. Vidare har ytterligare en utredning aviserats, vars uppgift sägs bli att utreda vilka författningsmässiga föränd- ringar som behövs för en övergång till ett frivilligt system med hel- och deltidsanställda soldater. Det rimliga hade naturligtvis varit att pröva olika personalförsörjningssystem mot varandra, och i ett samlat sammanhang och då alla konsekvenser finns på bordet. Den mest genomgripande förändringen av svensk försvarspolitik i modern tid förtjänar ett bredare ansatt och mer fördjupat förbere- delsearbete, än som har varit fallet, inte minst vad gäller de ekonomiska konsekvenserna av ett systemskifte. Försvarsmakten har tydligt i sitt underlag till propositionen Ett användbart försvar redovisat ett stort antal osäkerheter och svårig- heter i det system som regeringen nu driver fram under största tidspress. Försvarsmakten har framhållit att ansvaret för en så omfattande reform är en gemensam samhällsangelägenhet som berör landets ledning, ett flertal departement, många myndigheter, arbetsgivare- och arbetstagarorganisationer m.fl. Försvarsmakten har vidare framhållit att medborgarnas förståelse och acceptans för kraven på Försvarsmakten påverkar hela rekryteringskraften. Att inför sådana villkor inte säkerställa en uppslutning av en bred riks- dagsmajoritet är uppseendeväckande. Kommitténs huvudförslag innebär att totalförsvarsplikten inte ska tillämpas i fred men att totalförsvarsplikten kan återinföras efter beslut av regeringen om försvarsberedskapen så kräver.