sou · GXB362 · 2009-06-26 00:00:00 — Med stöd av 26 § kan den operativa tillsynsmyndigheten meddela de förelägganden och förbud med eller utan vite som behövs för att bestämmelser t.ex. de allmänna hänsynsreglerna ska följas. kan föreskriva om att operatören ska genomföra tätare kontroller, konvertera anläggningen, vidta rättelse av ett missförhållande på den felandes bekostnad, dvs. Beslut om rättelse kan meddelas om en verksamhetsutövare inte följer ett föreläggande eller förbud. kan också förbjuda operatören att använda utrustningen. Dessutom kan den operativa tillsynsmyndigheten enligt förordningen (1998:950) om miljösanktionsavgifter döma ut miljösanktionsavgifter, bland annat för att operatören inte utfört läckagekontroller eller inte gjort dem med rätt intervall. beslutade regeringen att ge i uppdrag att till EU kommissionen och WTO:s sekretariat anmäla ett förslag till ändring i den svenska F-gasförordningen som innebär att användningsförbud av HCFC ska tillämpas . Användningsförbudet innebär att befintliga kyl-, värme och andra klimatanläggningar (för yrkesmässig användning) som innehåller HCFC inte längre får användas Hur regleras användningen av F-gaser om köldmediemängden överskrider . Undantag från användningsförbudet görs följaktligen för små anläggningar med köldmediemängd som uppgår högst till och för privat användning. Regeringen har föreslagit att ändringen till förordningen ska träda i kraft . 6.2.3Prövning av tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet Enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd råder tillstånds- eller anmälningsplikt för en lång rad miljöfarliga verksamheter. Vilka verksamheter som omfattas framgår av en bilaga till förordningen. Tillståndspliktiga verksamheter är antingen så kallade A-verksamheter som prövas av en av landets fem miljödomstolar eller B-verksamheter som prövas av länsstyrelsernas miljöprövningsdelegationer. De anmälningspliktiga verksamheterna betecknas C-verksamheter. Anmälan görs till kommunen. I finns regler om hur tillståndsprövningen ska gå till. Innan ansökan lämnas till tillståndsmyndigheten ska samråd ha skett på lämpligt sätt med myndigheter, organisationer och enskilda som kan ha ett intresse i saken. En miljökonsekvensbeskrivning ska ingå i en ansökan om tillstånd. Syftet med en sådan beskrivning är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som en planerad verksamhet eller åtgärd kan medföra på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö. Vidare ska en beskrivning ges av påverkan på hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt samt på annan hushållning med material, råvaror och energi. Syftet är att tillståndsmyndigheten ska kunna göra en samlad bedömning av dessa effekter på människors hälsa och på miljön. Innan beslut fattas i varje individuellt ärende håller tillståndsmyndigheten vanligtvis ett sammanträde på platsen samt besiktar densamma. Tillståndsbesluten innehåller villkor angående t.ex. utsläpp av föroreningar och krav på reningsutrustning. De verksamheter som använder eller ger upphov till F-gaser, som exempelvis plasttillverkare, gjuterier och aluminiumtillverkare kan ha villkor på utsläppen av gaserna i sina tillstånd. Villkoren gäller i princip men kan omprövas tidigare under vissa förutsättningar, t.ex. förändringar i verksamheten som innebär att nytt tillstånd måste sökas. Hur regleras användningen av F-gaser Tillsyn över hur meddelade tillstånd följs utövas av eller, efter ett särskilt delegationsbeslut, de kommunala miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Den som utövar miljöfarlig verksamhet som omfattas av tillståndsplikt ska lämna en miljörapport till tillsynsmyndigheten. ska bland annat innehålla en sammanställning över utförda mätningar över utsläpp etc. enligt gällande kontrollprogram. I rapporten ska även information lämnas om ytterligare mätningar, undersökningar och uppskattningar som är gjorda i avsikt att ge en heltäckande bild av utsläppen från anläggningen och deras påverkan på omgivningen. I finns straffbestämmelser om reglerna inte följs. Dessutom finns miljösanktionsavgifter på , som efter beslut av tillsynsmyndigheten ska betalas av en verksamhetsutövare när denne åsidosätter vissa föreskrifter. Det kan t.ex. gälla att underlåta att lämna miljörapport, påbörja en verksamhet eller att vidta en åtgärd som är tillstånds- eller anmälningspliktig utan att ha fått tillstånd eller att ha gjort anmälan eller inte följt sådana tillstånd och villkor som meddelats med stöd av . 6.2.4F-gaser är farligt avfall Avfall och hanteringen av det regleras på EU-nivå främst genom ramdirektivet om avfall3. Dessutom finns ett flertal direktiv om specifika avfallsslag, som exempelvis det s.k. WEEE-direktivet om elektroniska produkter4, respektive om specifika behandlingsmetoder som exempelvis direktivet om avfallsförbränning5. I svensk rätt återfinns regelverket framför allt i 15 kap. och avfallsförordningen (2001:1063). Där finns bland annat regler för den kommunala renhållningen, allmänna bestämmelser om hantering av avfall och särskilda bestämmelser för vissa avfallsslag samt regler för transport av avfall. Som bilaga 2 till avfallsförordningen finns EU:s avfallsförteckning6. Som farligt avfall klassas de 3Europaparlamentets och rådets direktiv (2008/98/EG) av om avfall och upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3). 4Europaparlamentets och rådets direktiv (2002/96/EG) av om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (EUT L 037, 13.02.2003 s. 24). 5Europaparlamentets och rådets direktiv (2000/76/EG) av om förbränning av avfall (EGT L 332, 28.12.2000, s. 91). 6Europeiska avfallskatalogen, European (EWC). Hur regleras användningen av F-gaser avfallsslag som i bilagan markerats med * eller som har en eller flera av de farliga egenskaper som anges i bilaga 3 till förordningen. Avfall i form av F-gaser klassificeras som farligt avfall. Tillstånd för anläggningar som mellanlagrar, återvinner eller bortskaffar avfall regleras i 9 kap. och förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Att ett avfall klassificeras som farligt avfall enligt avfallsförordningen innebär att särskilda krav gäller för den som ger upphov till avfallet. Det farliga avfallet ska bland annat sorteras ut från övrigt avfall. Anteckningar ska också föras om de mängder och de avfallsslag, som uppkommer samt vilka anläggningar som avfallet transporteras till. Det finns också särskilda krav för den som transporterar det farliga avfallet. Den som lämnar avfallet för borttransport är skyldig att kontrollera att transportören av avfallet har nödvändiga tillstånd och att mottagaren har tillstånd att ta emot avfallet. Den svenska F-gasförordningen innehåller specifika bestämmelser om hanteringen av köldmedier. Bland annat ställer 9 § i förordningen krav på hur förbrukade köldmedier ska omhändertas. Köldmedier får endast levereras till den som enligt bestämmelserna får fylla på F-gaser i kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning, den som tillverkar kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning som innehåller F-gaser, den som bedriver verksamhet för forskning, utbildning och utveckling av kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning samt den som bedriver verksamhet för rening/destruktion av köldmedier, och slutligen till rederier och fartyg samt försvaret. Vid underhåll, reparation och andra åtgärder som berör köldmediesystemet ska köldmediet tas till vara och i första hand återföras till samma aggregat. Om tillvarataget köldmedium ska kunna återanvändas i andra anläggningar än från vilka de tappats måste renheten kunna garanteras. I annat fall kan föroreningar orsaka fel som kan leda till reparationer och köldmedieutsläpp. Enligt EG:s förordning 842/2006 om vissa fluorerade växthusgaser ska förbrukade köldmedier tas om hand för återvinning eller destruktion. Detsamma gäller vid skrotning av aggregatet. För att säkerställa att förbrukade köldmedier samlas in och inte släpps ut i atmosfären Hur regleras användningen av F-gaser har man i den svenska förordningen vidare reglerat att den som importerar eller distribuerar köldmedier är skyldig att ta emot levererade köldmedier för återvinning/destruktion. I samband med återtagande får inga avgifter tas ut för återvinning/destruktion. 6.3Hur styr befintliga styrmedel? 6.3.1Framtida utsläpp av fluorerade växthusgaser IVL fick i uppdrag av att beräkna scenarier för framtida utsläpp av fluorerade växthusgaser , med som basår. Uppdraget redovisades i rapporten av fluorerade gaser. De alternativ som betraktades var framtida utsläpp vid a) en fortsatt användning av styrmedel, b) vid införande av EU:s reglering enligt förordningen (842/2006) och direktivet (2006/40/EG) samt c) vid en tillämpning av på primär aluminium produktion. I rapporten framkommer följande. Historiskt har utsläppen i av F-gaser ökat från 1990 till koldioxidekvivalenter . Utsläppen av HFC har ökat kraftigt medan utsläppen av PFC och även av SF6 har minskat. Av de dominerande källorna till utsläpp har de från aluminiumtillverkningen (PFC) och elektrisk isolering (SF6) minskat, medan utsläppen från användning av HFC i stationära kyl/frys/-luftkonditionerings- och värmepumpsanläggningar samt i luftkonditionering i fordon har ökat kraftigt. Utsläpp av HFC från tillverkning och användning av XPS har också ökat , men här började HFC användas först . Beräkningar visar att vid en fortsatt användning av styrmedel kommer utsläppen av F-gaser att motsvara cirka 1–1,koldioxidekvivalenter . Med införande av EU:s regleringar, tillsammans med en tillämpning av på primär aluminiumproduktion, beräknas utsläppen av F-gaser minska till motsvarande koldioxidekvivalenter . Osäkerheten i beräknade utsläpp har uppskattats utifrån känslighetsanalyser för de större utsläppskällorna. Beräkningarna indikerar ett intervall för utsläpp av F-gaser i mellan cirka 0,4 till drygt koldioxidekvivalenter. Hur regleras användningen av F-gaser Enbart en tillämpning av på primär aluminiumtillverkning ger en minskning av utsläpp från koldioxidekvivalenter till nivån 0,05-0,beroende på val av utsläppsfaktor i beräkningarna. Utsläppen av F- gaser förväntas komma främst från användningen av HFC i stationära kyl/frys/luftkonditionerings-, och värmepumpsanläggningar samt i luftkonditionering i fordon. Figuren nedan visar hur de befintliga styrmedlen antas påverka utsläppen av F-gaser fram . Figur 6.1 Utsläpp av F-gaser jämfört med prognostiserade sådana , mätt i kton koldioxidekvivalenter. Utredningen har kompletterat de tidigare prognoserna genom att inhämta den rapport från IVL som återfinns som bilaga 2. Noterbart är att utsläppen av F-gaser utan skatt beräknas uppgå till koldioxidekvivalenter, vilket kan jämföras med det tidigare antagandet om . 7 Skatt på F-gas i andra länder Skatt på F-gas finns i två länder, nämligen i våra grannländer och . I kapitlet redovisas relevanta uppgifter om hur dessa skatter fungerar och vilken effekt de haft sedan de infördes. Utredningen har främst fått underlag genom kontakter med berörda departement och myndigheter i respektive land. Detta har bland annat skett genom besök på plats i de båda länderna. Förekommande belopp anges i respektive lands valuta samt i svenska kronor. Officiella växelkurser per har använts, vilket ger = och = 1,18 SEK.1 7.1Kort om beskattningen av F-gaser i och införde 2001 en skatt på F-gaserna HFC, PFC och SF6. Detta var ett drygt år före det att man också införde en förordning som reglerade användningen av F-gaser. Såväl skatten som förordningen infördes i syfte att minska utsläppen av F-gaser och utvärderingar visar att dessa båda styrmedel tillsammans minskat utsläppen markant. hade importen av F-gaser minskat jämfört med . Utsläppen av F-gaser beräknas vara koldioxidekvivalenter lägre som en följd av regleringarna, men då har inte effekter av EU-regleringar beaktats. Det förhållandet att skatten och förordningen infördes i nära anslutning till varandra gör det emellertid svårare att utvärdera vilken effekt det enskilda styrmedlet haft än om endast ett styrmedel införts vid samma tillfälle. har också en skatt på F-gaserna HFC och PFC och har kompletterat den med ett återbetalningssystem varvid 1 EUT C 249, 1.10.2008, s. 5. Skatt på F-gas i andra länder skatten s.a.s. återbetalas vid lämnande av F-gaser för destruktion (oavsett om skatt har betalats). Avsikten bakom system är att ge incitament både till att minska läckage av F-gaser och till att lämna uttjänt F-gas till destruktion och därigenom minska utsläppen av F-gas. Skatten bedöms ha minskat utsläppen av HFC och PFC fram till och med , jämfört med om skatten inte hade införts. Beskattningen av F-gaser har delvis utformats på olika sätt i de båda länderna. I beskattas alla HFC, PFC och SF6 som importeras alternativt tillverkas. Om de används för produktion av andra varor än de som uppräknas i en bilaga till lagen kan skatten återfås. I beskattas vissa uppräknade HFC och PFC som importeras alternativt tillverkas, någon begränsning till produktion av vissa varor föreligger inte. skattesatser är nästan dubbelt så höga som , men å andra sidan beskattar inte SF6. Skattesatserna är i båda länderna satta utifrån skatten på koldioxid och i proportion till gasernas GWP-faktorer. För att förenkla administrationen av skatten finns i båda ländernas lagar schabloner för innehållet av gaserna i vissa varor. Vid export återfås skatten i båda länderna, antingen genom avdrag direkt i deklarationen eller genom återbetalning av skatten. Vid lämnande av gaserna till godkänd anläggning för destruktion fås i en premie, vars storlek är lika med skatten. Detta regleras i den norska avfallsförordningen. I såväl som är uppfattningen att skatteuppbörden fungerar väl och att den inte föranleder några tillämpningsproblem för de administrerande myndigheterna. Några särskilda problem i administrativt hänseende har inte heller påtalats föreligga för de aktörer som har att betala skatten. I tabellen nedan ges en översiktlig jämförelse mellan och skatter. Skatt på F-gas i andra länder Tabell 7.1 Översiktlig jämförelse mellan den danska och den norska skatten på F-gaser HFC, PFC, SF6 Uppräknade HFC, PFC (0,)/kg koldioxidekv. 0,19 NOK (0,)/kg ()/kg värmepumpar med F-gaser i hermetiskt slutna system, vid export och användning i vid export och vid lämnande produktion av icke uppräknade varor har en skatt på HFC, PFC och SF6. Lagen trädde i kraft och infogades då i en redan befintlig skattelag avseende skatt på bland annat CFC och haloner2. Skatt betalas på HFC, PFC och SF6 av den som yrkesmässigt framställer eller importerar dessa gaser, blandningar av dessa gaser eller gasblandningar som innehåller dessa gaser. Skatt ska även betalas vid yrkesmässig import av varor som innehåller dessa gaser. Då det inte är fråga om ren gas utan blandningar eller varor som innehåller HFC, PFC eller SF6 sker beskattning på grundval av mängden av dessa gaser i blandningen respektive varan. Vid export medges avdrag av skatten i deklarationen, alternativt återfås skatten genom återbetalning. Då gaserna används till framställning av produkter som inte omfattas av en uppräkning i bilaga till lagen, kan den som godkänts som så kallad skattebefriad förbrukare göra skattefria inköp från en registrerad verksamhet medan övriga förbrukare medges återbetalning. Bilagan räknar upp följande produkter: 2 Lovbekendtgörelse nr. 208 af lov om afgift af cfc og visse industrielle drivhusgasser. Skatt på F-gas i andra länder -hushållskylskåp och frysar -små kylskåp t.ex. för bilar, båtar eller -kylskåp för vacciner -kommersiella kyl- och frysskåp, inkl. plug-in-skåp som glassboxar och drickakylar -kommersiella kyl- och frysanläggningar -kylrum utan allmänt tillträde -industriella kyl- och frysrum -värmepumpar dock med undantag för sådana med hermetiskt slutna system -luftkonditionering i byggnader -luftkonditionering i personbilar, varu- och lastbilar och bussar -avfuktare, dock inte värmepumpbaserade avfuktare med hermetiskt slutna system -isolerade portar och dörrar -paneler till kyl- och frysrum -extruderad polystyren (XPS) -spraydoser, undantaget sprayer för medicinskt bruk -isolatorgas i elektriska installationer, undantaget SF6-isolerad kopplingsutrustning £ Lagens konstruktion innebär att allt spill av gaserna och all användning av gaserna vid framställning av varor som räknas upp i bilagan samt gaserna i varor som räknas upp i bilagan beskattas. Återvunnen gas beskattas inte. Skatten på HFC, PFC och SF6 är (0,) per kg koldioxidekvivalenter. Skatten är tänkt att vara proportionell med gasernas negativa miljöeffekt. Skatten har dock ett tak om () per kg, vilket innebär att de flesta PFC och Skatt på F-gas i andra länder SF6 beskattas med () per kg. I lagen räknas skattesatserna på de vanligast förekommande HFC och PFC upp. Om det skulle finnas en sådan som inte är uppräknad beskattas den med den högsta skattesatsen, dvs. med () per kg. Skatt ska också betalas på blandningar av olika gaser samt på varor som innehåller F-gaser som t.ex. kylskåp, värmepumpar och bilar. Om det inte är möjligt att specificera en blandning fastställs skatten till () per kg. När F-gasinnehållet inte kan dokumenteras tillämpas schabloner angående hur mycket av gaserna som finns i olika varor. Schablonerna är satta på höga nivåer i syfte att motivera importörerna att påvisa det faktiska innehållet av gaserna. Eftersom schablonerna är höga får de inte användas vid återbetalning av skatten vid export, utan då förutsätts i stället den danska exportören av varorna kunna visa på det faktiska innehållet av gaserna. I den skattereform3 som den danska regeringen presenterade föreslås skattesatsen höjas till (0,) per kg koldioxidekvivalenter. 7.2.3Skattskyldighet och skattskyldighetens inträde Den som yrkesmässigt tillverkar eller importerar HFC, PFC och SF6 är skattskyldig. Detta gäller även när gaserna ingår i blandningar med andra ämnen. Skatt ska även betalas vid yrkesmässig import av varor som innehåller dessa gaser. I praktiken sker beskattning endast av gaser som förs in till , eftersom man inte har någon yrkesmässig tillverkning av dessa gaser. För registrerade verksamheter (obligatoriskt för tillverkare och importörer av F-gaser) inträder skattskyldigheten vid utleverans från verksamheten eller när gasen förbrukas. För importörer inträder skattskyldigheten i samband med importen/mottagandet. I uppräkningen av vilken användning av gaserna som beskattas framgår följande undantag från skatteplikten: medicinska aeorosoler, värmepumpar där F-gaserna används i hermetiskt slutna system (härmed avses läckagenivå om högst ), mobila 3 Forårspakke 2.0 – Vækst, klima, lavere skat, Danska regeringen, . Skatt på F-gas i andra länder kylkontainrar och kylanläggningar för användning i flyg, skepp, fiskefartyg och motorfordon samt SF6-isolerad kopplingsutrustning £ . Dessutom är gaserna skattebefriade vid framställning av varor som inte omfattas av uppräkningen. Uppräkningen, inklusive de uttalade undantagen, bedöms dock enligt berörda myndigheter omfatta alla varor med dessa gaser som finns på den danska marknaden. 7.2.5Effekterna av skatten i Såsom nämnts tidigare införde en reglering angående F-gaserna ungefär som skatten infördes. Detta försvårar möjligheterna något att dra säkra slutsatser om vilken effekt skatten i sig har haft på utsläppen av F-gaser. Miljöstyrelsen4 (motsvarighet till ) konstaterar dock att skatten tillsammans med regleringen har haft och kommer att ha betydande effekter på landets utsläpp av F-gaser. Det är främst användningsområdena där F-gas används som köldmedium och vid tillverkning av XPS som påverkats. Användningen av HFC halverades nästan . Mest minskade användningen av HFC-152a, som minskade , och HFC-134a, som minskade . Importen av HFC- 152a och HFC-134a var dock ovanligt hög åren före det att skatten infördes, sannolikt till följd av bunkring. Den procentuella minskningen av användningen är därför troligen något lägre än vad importstatistiken visar. I förhållande till kylområdet antas främst regleringen, som bland annat stadgar förbud mot kylanläggningar med större fyllnadsmängd än F-gas från , ha haft betydelse. Även skatten antas dock ha haft betydelse för köldbranschens sälj- och utvecklingsstrategier på så sätt att tätare anläggningar och alternativa köldmedium kommit i fokus. För XPS-produktionen antas tvärtom skatten ha haft väsentlig betydelse för avvecklingen av HFC som drivgas vid produktion. Den ökade råvarukostnaden, som skatten innebar, medförde en total omställning i branschen redan ett till efter det att skatten införts. 4Miljøstyrelsen, personlig kommunikation, . 5Per rapport, Konsekvenser af at indföra miljöavgifter på F-gasser, . Skatt på F-gas i andra länder har en skatt på vissa uppräknade HFC och PFC. Lagen trädde i kraft . Skatt betalas på i lagen uppräknade HFC och PFC. Skatteplikten omfattar alla blandningar av HFC och PFC, både inbördes blandningar och blandningar med andra ämnen, samt HFC och PFC som ingår som beståndsdel i andra varor. Då det inte är fråga om ren gas utan blandningar eller varor som innehåller HFC eller PFC sker beskattning på grundval av mängden av dessa gaser i blandningen respektive varan. Om en ny HFC-gas eller PFC-gas kommer fram kan den inte beskattas utan att en lagändring kommer till stånd varvid den aktuella gasen införs i lagen. Återvunnen gas beskattas inte. Vid export medges avdrag av skatten i deklarationen, alternativt återfås skatten genom återbetalning. Vid destruktion återbetalas skatten. Skatten på de uppräknade HFC och PFC motsvarar 0,19 NOK (0,) per kg koldioxidekvivalenter. Liksom i den danska lagen räknas skattesatserna upp för de olika gaserna. Om det inte kan dokumenteras vilken typ av HFC eller PFC det är fråga om används den högsta skattesatsen av de produkttyper HFC/PFC som det inte kan uteslutas att vara. Om blandningsförhållandet i en blandning där HFC och/eller PFC ingår inte kan dokumenteras, används skattesatsen för den produkttyp i blandningen som har den högsta skattesatsen för hela bladningen. Dock tas hänsyn till dokumentation som utesluter enskilda blandningsförhållanden. Om det verkliga innehållet av F-gaser i en vara inte kan dokumenteras beräknas skatten enligt i lagen uppräknade schabloner angående hur mycket av gaserna som finns i olika varor. Skatt på F-gas i andra länder 7.3.3Skattskyldighet och skattskyldighetens inträde Skattskyldig är den som tillverkar eller importerar i lagen uppräknade HFC och PFC. I praktiken sker beskattning endast av gas som förts in till , eftersom inte har någon tillverkning av dessa gaser. För registrerade verksamheter (obligatoriskt för tillverkare av F-gaser) inträder skattskyldigheten när varan upphör att lagras i den godkända lokalen. För oregistrerade importörer inträder skattskyldigheten vid införseln. Det finns inte några undantag i lagen. PFC som uppkommer vid aluminiumproduktionen beskattas inte, vilket motiveras med att den inte produceras avsiktligt. 7.3.5Effekterna av skatten i Skatten har haft den effekten i att det blivit lönsamt för fler att gå över till att använda alternativa gaser eller att byta till teknik som kräver mindre gas. Som alternativ till HFC används ammoniak eller koldioxid. För att minska mängden gas i anläggningarna har anläggningsägarna gått över till anläggningar som bara har HFC i en central kylenhet, så kallade indirekta system. Skatten bedöms ha minskat utsläppen av HFC och PFC fram till och med år 20056, vilket motsvarar nästan koldioxid, jämfört med om skatten inte hade införts. Som komplement till skatten på HFC och PFC införde en återbetalningsordning. Den innebär att ett belopp som motsvarar skatten betalas ut när använd gas lämnas för destruktion. som den ordningen infördes beslutades att skatt inte skulle betalas på kommersiell återvinning av gaserna. Syftet med återbetalning vid destruktion är att undvika utsläpp av