sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Vissa områden, såsom skydd för den enskildes ordinarie anställning och disciplinansvars- frågor, kan emellertid inte regleras inom ramen för en förordning utan måste regleras i lag. 13.2Antagning till grundläggande militär utbildning Kommitténs förslag: För att antas till grundläggande militär utbildning måste en person ha fyllt och vara svensk medborgare. Den som ska antas ska ha genomgått ett fysiskt medicinskt och psykiskt testförfarande. Försvarsmakten får utge ytterligare föreskrifter om vilka krav som ska ställas för antagning till grundläggande militär utbild- ning. Beslut om tillträde till den grundläggande militära utbild- ningen ska fattas på central nivå inom Försvarsmakten. Den grundläggande militära utbildningen bör i allt väsentligt vara öppen för samtliga svenska medborgare som har fyllt . Samma krav kommer att gälla för att bli antagen till den kompletterande En frivillig militär grundutbildning militära utbildning som beskrivs i 13.7. Försvarsmakten får meddela föreskrifter om ytterligare krav för att bli antagen till grundläggande och kompletterande militär utbildning. 13.2.2Särskilt om säkerhetsprövning och kontroll av den som ska antas till grundläggande militär utbildning Försvarsmaktens verksamhet är av speciell karaktär. Det är därför viktigt att tillräckliga kontroller kan göras av den som ska antas till en utbildning inom myndigheten. Förutom sådana fysiska, psykiska och medicinska tester som behandlas i avsnitt 13.2.3 nedan, måste även erforderliga bakgrundskontroller kunna göras av den som söker till utbildningen. Försvarsmakten har till kommittén angett att man avser att säkerhetsklassa alla befattningar som rekryter kommer att ha. Detta gäller den grundläggande såväl som den kompletterande militära utbildningen. Den som ska antas som rekryt kommer därför att genomgå säkerhetsprövning med tillhörande register- kontroll. Förfarandet vid säkerhetsprövning utvecklas nedan. Försvarsmakten har till kommittén framfört att man förutom möjligheten till säkerhetsprövning och tillhörande registerkontroll av personer man avser anta till militär utbildning, även ser ett behov av att kunna ta del av uppgifter ur belastnings- och misstan- keregistren angående personer som söker till sådan utbildning. Kommitténs betänkande innehåller dock inga sådana förslag. Kommittén utvecklar sina ställningstaganden angående detta nedan. Säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) Säkerhetsskyddslagen gäller bland annat vid verksamhet hos staten, vid kommuner och vid landsting. Vid verksamhet som omfattas av lagen ska finnas det säkerhetsskydd som behövs mot bakgrund av verksamhetens art, omfattning och övriga omständigheter. Med säkerhetsskydd avses skydd mot brott som kan hota rikets säker- het, skydd för uppgifter som omfattas av sekretess enligt sekre- En frivillig militär grundutbildning tesslagen (1980:100) och som rör rikets säkerhet, samt skydd mot terroristbrott.2 Som en del av säkerhetsskyddet ingår säkerhetsprövning. Säker- hetsprövning ska göras innan någon anställs eller på annat sätt deltar i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet eller anli- tas för uppgifter som är viktiga för skyddet mot terrorism. Säker- hetsprövning får även göras av den som redan deltar i sådan verk- samhet. Prövningen ska klarlägga om personen i fråga kan antas vara lojal mot de intressen som ska skyddas enligt lagen och i övrigt är pålitlig ur säkerhetssynpunkt. I säkerhetsprövningen ska ingå särskild personutredning och registerkontroll enligt de förutsätt- ningar som anges i säkerhetsskyddslagen. Registerkontroll ska göras vid sådan säkerhetsprövning som avser anställning, tjänst- enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller annat deltagande i en verksamhet som är placerad i säkerhetsklass. I säkerhetsskyddslagen anges under vilka förutsättningar en anställ- ning eller ett deltagande ska placeras i säkerhetsklass. Regeringen har i säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) föreskrivit om vilka myndigheter som får fatta beslut om registerkontroll och om placering i säkerhetsklass 2 och 3. Här innefattas bland annat Försvarsmakten. Vid registerkontroll får uppgifter om den enskilde hämtas från belastningsregister, misstankeregister, och register som omfattas av polisdatalagen (1998:622) samt vissa fall av andra uppgifter som och Säkerhetspolisen behandlar i enlighet med polisdatalagen. Om registerkontrollen avser verksam- het som har placerats i säkerhetsklass 1 eller 2 ska även särskild personutredning göras.3 En myndighet som har fattat beslut om att registerkontroll ska genomföras, gör en framställan om detta till Säkerhetspolisen (). Innan registerkontroll görs ska den som kontrollen avser ha lämnat sitt samtycke till detta. Om det vid registerkontrollen inte framkommer några uppgifter om den enskilde, redovisar ärendet för den myndighet som har begärt registerkontrol- len. Detta gör på delegation av Registerkontrolldelegationen vid (). Framkommer det däremot uppgifter vid registerkontrollen, föredrar ären- det för Registerkontrolldelegationen, som sedan prövar frågan om 2Den träder en ny offentlighets- och sekretesslag i kraft. Gällande sekretesslag upphävs då. 3Särskild personutredning ska omfatta undersökning av den kontrollerades ekonomiska förhållanden och i övrigt göras i den omfattning som behövs. En frivillig militär grundutbildning uppgifterna ska lämnas ut eller inte. Prövningen av utlämnande ska göras mot bakgrund av om det kan antas att en uppgift har bety- delse för prövningen av den enskildes pålitlighet ur säkerhetssyn- punkt. Innan en uppgift lämnas ut ska den som uppgiften gäller i allmänhet ges möjlighet att yttra sig över den. Säkerhetsprövning av militär personal Försvarsmakten får enligt säkerhetsskyddsförordningen fatta beslut om placering i säkerhetsklass 2 och 3 samt om registerkon- troll. Försvarsmakten kan även göra en framställan om att reger- ingen ska fatta beslut om placering i säkerhetsklass 1. Samtliga värnpliktiga befattningar är placerade i säkerhetsklass och en totalförsvarspliktig som ska fullgöra sådan tjänstgöring ska genomgå säkerhetsprövning. Samtycket till registerkontroll inhämtas vanligen av i samband med att den enskilde genomgår mönstring eller antagningsprövning. Säkerhetsprövning av den som söker till grundläggande eller komplet- terande militär utbildning Försvarsmakten har angett att man avser att placera samtliga befattningar som rekryter ska inneha i säkerhetsklass. Den som Försvarsmakten har för avsikt att anta till grundläggande eller kompletterande militär utbildning kommer därför att genomgå säkerhetsprövning med tillhörande registerkontroll enligt vad som har beskrivits ovan.4 Angående utdrag ur belastnings- och misstankeregister Även utanför ramen av en genomförd säkerhetsprövning kan myndigheter i vissa föreskrivna fall ha rätt att få uppgifter ur belastnings- och misstankeregister. I lagen (1998:620) om belastningsregister anges vilka myndig- heter som efter begäran har rätt att få uppgifter ur belastnings- registret. I lagen anges också att regeringen får föreskriva om att uppgifter även ska lämnas ut till andra myndigheter i vissa ärenden. 4 Skulle behov finnas av att placera befattningar för vissa rekryter i säkerhetsklass 1 eller 2 skulle säkerhetsprövningen även innefatta särskild personutredning. En frivillig militär grundutbildning I förordningen (1999:1134) om belastningsregister finns närmare föreskrifter om vilka myndigheter som detta gäller och vilken typ av uppgifter som dessa myndigheter har rätt att få ta del av. Ett antal myndigheter har för viss verksamhet rätt att få fullständiga uppgifter ur belastningsregistret, medan rätten i andra fall är begränsad till att bara gälla uppgifter om vissa typer av brott. Rätten för myndigheter att få uppgifter ur misstankeregistret är reglerad på ett liknande sätt. I lagen (1998:621) om misstanke- register anges till vilka myndigheter som uppgifter ur misstanke- registret ska lämnas ut utan sekretessprövning. I lagen anges vidare att regeringen får föreskriva om att även andra myndigheter ska ha möjlighet att begära ut uppgifter i vissa ärenden.5 Av förordningen (1999:1135) om misstankeregister framgår vilka myndigheter som har rätt att få fullständiga uppgifter ur misstankeregistret samt vilka myndigheter som har rätt att få uppgifter om misstanke om brott för vilket åtal har väckts. Det är värt att framhålla att en myndighets möjlighet att ta del av registeruppgifter enligt vad som har beskrivits ovan, delvis skil- jer sig från förfarandet vid utlämnande av uppgifter i samband med registerkontroll vid en säkerhetsprövning. Till skillnad från vad som gäller vid registerkontroll i samband med säkerhetsprövning krävs det i dessa fall inte något samtycke från den enskildes sida för att uppgifterna ska kunna lämnas ut. Det görs heller inte någon särskild prövning av vilka uppgifter som ska lämnas ut, utöver vad som har anges i lagarna och förordningarna om misstanke- respek- tive belastningsregister. Försvarsmakten har framhållit att man förutom registerkontroll vill ha ytterligare möjlighet att få uppgifter ur belastningsregistret och misstankeregistret om personer som söker till den av kommittén föreslagna utbildningen,. Som främsta skäl för detta anges att det är viktigt för den enskilde såväl som Försvarsmakten att ett nekande besked om antagning till utbildningen kan lämnas . Säkerhetsprövning och registerkontroll görs först när Försvarsmakten avser att anta en person till utbildningen. Detta ligger enligt Försvarsmakten alltför sent i processen. Försvarsmakten framhåller särskilt att grundutbildningsvolymerna av rekryter kommer att vara omfattande, liksom antalet sökande till 5 Nämnas kan att det i vissa fall även finns föreskrivet om att vissa myndigheter ska inhämta uppgifter ur belastnings- och/eller misstankeregister. Som exempel kan nämnas lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård av boende som tar emot barn. En frivillig militär grundutbildning Att kunna göra en tidig utsortering av individer som man bedömer som olämpliga är därför av stor vikt. Försvarsmakten betonar också att man vad gäller personer som söker till utbild- ningen önskar ha tillgång till fullständiga utdrag ur belastnings- och misstankeregister. De uppgifter som myndigheten kan få del av inom ramen för säkerhetsprövning kan, om Registerkontrolldele- gationen bedömer att endast vissa uppgifter i ett ärende ska lämnas ut. enligt Försvarsmakten visa sig vara alltför begränsade. Dagens möjligheter för Försvarsmakten och att få utdrag ur belastnings- och misstankeregister utanför ramen för säkerhetspröv- ning Försvarsmaktens och möjligheter att utanför ramen av en säkerhetsprövning, få uppgifter ur belastnings- och misstanke- register inskränker sig till totalförsvarspliktig personal och personal man avser att anställa i Försvarsmaktens utlandsstyrka. Enligt förordningen om belastningsregister får fullständiga uppgifter ur belastningsregistret lämnas ut till Försvarsmakten avseende personal som man avser anställa i myndighetens utlands- styrka. I förordningen om misstankeregister anges vidare att uppgifter som rör misstanke om brott som det har väckts åtal för, får lämnas till Försvarsmakten om personer som man avser att anställa på detta sätt. Enligt förordningen om belastningsregister får uppgifter om vissa brottskategorier lämnas ut till Försvarsmakten eller Pliktver- ket angående totalförsvarspliktiga som skrivs in för eller har skri- vits in för värnplikt. För personer som ska skrivas in för värnplikt får enligt förordningen om misstankeregister vidare uppgifter som rör misstanke om brott som det har väckts åtal för lämnas till och Försvarsmakten. Särskilt om personal som ska genomgå grundläggande eller komplet- terande militärutbildning enligt kommitténs förslag Försvarsmakten har ingen möjlighet att utanför ramen av en säkerhetsprövning få uppgifter ur misstanke- eller belastnings- registret angående sådan personal som ska antas till frivilliga utbildningar inom myndigheten. Detta gäller för den grund- En frivillig militär grundutbildning läggande officersutbildningen såväl som för aspirantutbildningen. Om Försvarsmakten skulle ges en sådan möjlighet, skulle detta därför kräva en ändring i förordningarna om belastnings- och misstankeregister. Detta är i slutänden en avvägning mellan Försvarsmaktens behov å ena sidan och skyddet för den enskildes integritet å den andra. En sådan avvägning skulle behöva innefatta en noggrann analys av Försvarsmaktens faktiska behov på området. Eftersom Försvarsmakten redan har en möjlighet att genomföra registerkontroll inom ramen för säkerhetsprövning angående personal man avser anta till utbildning, skulle det också vara nödvändigt att utvärdera vilka begränsningar förfarandet med säkerhetsprövning i så fall har. En ytterligare fråga som skulle behöva utredas är i vilket skede i antagningsprocessen som Försvarsmakten eventuellt skulle ha rätt att få tillgång till uppgifter ur nämnda register. Rätten för en myndighet att få ta del av regis- teruppgifter är vanligen kopplad till att myndigheten i fråga avser att anställa en person. Rätt att ta del av registeruppgifter om samt- liga sökande till en utbildning kräver en annan typ av bedömning. Kommittén har inte möjlighet att genomföra en så pass omfat- tande analys som skulle vara nödvändig för att ta ställning till frågan om Försvarsmakten bör ges möjlighet att få utökad tillgång till uppgifter ur belastnings- och misstankeregistren. Kommittén kommer därför heller inte att föreslå några författningsändringar på området. Kommittén har dock stor förståelse för Försvarsmaktens inställning om det nödvändiga i att inga olämpliga individer antas till militära utbildningar. Registeruppgifters betydelse vid antag- ning till denna typ av utbildningar bör därför utvärderas. Om Försvarsmakten fortsättningsvis ser ett behov av att få fullständiga uppgifter ur belastnings- och misstankeregister angående den som söker till en utbildning inom myndigheten, bör frågan utredas i särskild ordning. Erfarenheter från antagningen till aspirantutbild- ningen kan då beaktas. Kommittén ser inte någon anledning till att en sådan eventuell utredning skulle begränsas till att bara avse Försvarsmaktens antagning av rekryter. Den skulle även kunna 6 Nämnas kan dock att (SOU 2005:96) föreslog en ändring i förordningen om belastningsregister, som skulle innebära att fick ta del av uppgifter ur belastningsregistret även angående totalförsvarspliktiga som man avsåg att kalla till mönstring. Förslaget har inte föranlett någon ändring i förordningen om belastningsregister. En möjlighet skulle förvisso vara att den som sökte till militär utbildning inom Försvarsmakten ombads att själv bifoga registerutdrag. Kommittén delar dock Försvarsmaktens bedömning att detta inte vore en lämplig ordning. Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet har i sitt betänkande (SOU 2009:44) också föreslagit ett förbud mot att arbetsgivare utan lagstöd ska kunna begära att arbetssökande visar registerutdrag. En frivillig militär grundutbildning omfatta den grundläggande officersutbildningen och andra eventu- ella frivilliga utbildningar i Försvarsmaktens och Försvarshögsko- lans regi. Urval och tester i dagens system För att bestämma vilka som ska skrivas in till värnplikt i dagens system genomgår de totalförsvarspliktiga en urvalsprocess som omfattar två steg. Urvalsprocessen handläggs av . Det första urvalet baseras på en webbaserad lämplighetsundersökning där mönstringspliktiga ska svara på ett frågeformulär. Inloggnings- uppgifter till denna lämplighetsundersökning har skickats ut till män . har inloggningsuppgifter även skickats ut till samtliga kvinnor som har fyllt 17 år.7 Medan det är obligatoriskt för män att svara på frågorna, är det frivilligt för kvin- norna. Frågorna handlar om hälsa, social anpassning och psykisk stabilitet, fysisk prestationsförmåga, studieresultat och speciella kunskaper, motivation för plikttjänstgöring samt fritidsintressen. De som utifrån sina svar bedöms ha förutsättningar att fullgöra tjänstgöring med lång grundutbildning kallas därefter till mönst- ring. Kommittén bedömer att detta har varit ett bra instrument för att avgöra vilka som ska kallas till mönstring. De flesta av männen som mönstrar gör det under det år som de fyller . Den som mönstras genomgår medicinska och psykolo- giska bedömningar och tester tillsammans med teoretiska prov. Den psykologiska bedömningen grundar sig dels på ett inskriv- ningsprov, dels en psykologintervju som tar att genomföra. Inskrivningsprovet utgör ett underlag till intervjun. Dessa moment syftar till att bland annat fastställa huruvida de personliga egenskaperna är de rätta för att genomföra grundutbild- ning och om den enskilde besitter ledaregenskaper. Utifrån resultat och önskemål placeras den mönstrade i en befattningsgrupp för antingen chefer, specialister eller övriga. Bedöms en person som lämplig skrivs han in för värnplikt (eller civilplikt) eller i utbild- ningsreserven. 7 Detta gäller svenska medborgare. En frivillig militär grundutbildning Tester som ett instrument för att minska avgångar statistik anger att i dagens system har –2007 genomsnittliga av de värnpliktiga avbrutit sin utbildning . Vid vissa förband har avgångsfrekvensen uppgått till . Forskningsresultat visar att de huvudsakliga orsakerna till avgångarna är psykosociala skäl samt problem i rörel- sestödjeorganen.8 Tydliga riskfaktorer som har kunnat studeras är låg fysisk aktivitetsnivå före utbildningen, aktuella rygg- och knäbesvär samt skador som har uppkommit före och under utbild- ningen. När det gäller psykosociala skäl är dessa ofta multifaktori- ella. Forskning visar att det är möjligt att under ett urvalsförfarande förutsäga riskfaktorer som kan leda till avgångar under utbildning.9 Konsekvenser av förtida avgångar är ökade kostnader för bland annat rehabilitering. Avgångar som kunde ha förhindrats kan även leda till en försämrad bild av Försvarsmakten vilket i ett frivillig- system i sin tur medför ökade kostnader för den utökade mark- nadsförings- och rekryteringsverksamhet som avgångarna föran- leder. Det är möjligt att förebygga fysiska skador genom träning. Exempelvis är det möjligt att i samband med ett fysiskt urval konstatera att en individ vid det aktuella tillfället saknar förutsätt- ningar för att genomföra en militär utbildning, men att förmågan kan tränas upp. Detta är ett område som blir än viktigare i samband med en övergång till ett frivilligsystem eftersom stora resurser kommer att avsättas för att locka rekryter. Om en intresserad person kan förmås att träna upp sin förmåga och därigenom påbörja sin utbildning är marknadsförings- kostnaderna inte bortslösade. Den fysiska förmågan och ökad tolerans för fysisk belastning kan genom lämplig träning förbättras under utbildningen. Utbild- ningsmomenten bör även anpassas för att bygga upp styrka succes- sivt, det vill säga att undvika för stora belastningar under tidiga faser av utbildningen. måste en medvetenhet finnas över att är för att bygga upp fysisk förmåga från 8Enligt föredrag hållet av forskaren/leg. sjukgymnast , , verksam vid och . 9Se exempelvis , med flera (2006), A Lower-Limb Functional Capacity for Enlistment into Swedish Armed Forces Ranger Units, Military Medicine 2006, 171:1 065– 1 070. En frivillig militär grundutbildning en låg bas eftersom olika delar av kroppen behöver varierande tid för att byggas upp. En slutsats som kan dras av forskningen är att de tester som genomförs måste anpassas utifrån de krav som ställs på olika mili- tära befattningar. Innebörden av detta är att en översyn bör göras av kravprofilerna för olika befattningar för att fastställa hur olika testmoment kan förutsäga hur väl individen kan klara av de krav som ställs på hans eller hennes befattning. Målsättningen är att minska risken för avgångar. Kommitténs bedömning är att de tester som ska föregå utbild- ningen bör vara så omfattande att resultaten även kan användas för att bedöma den enskildes förmåga att klara av olika befattningar. Detta förutsätter att Försvarsmakten genomför befattningsanalyser och med stöd av tester anpassar sitt urvalsförfarande. Om testverksamheten skulle vara mindre omfattande uppkommer dels en ökad risk för avgångar, dels ett större behov av ett nytt testförfarande i samband med beslut om tillträde till en specifik befattning. Tester inför en grundläggande militär utbildning Övergången från ett test- och urvalssystem där totalförsvarsplikti- gas förutsättningar för tjänstgöring utvärderas till ett system med rekrytering grundad på frivillighet, kan medföra krav på föränd- ringar i hur verksamheten utformas. Det är viktigt att påminna om det angelägna i att urvalet även i ett frivilligsystem sker på ett sätt som möjliggör en utvärdering av personliga förut- sättningar och egenskaper nödvändiga för ett engagemang inom Försvarsmakten. De tester och det urval som genomförs måste kunna säkerställa att den enskilde har de rätta förutsättningarna för att klara av utbildningen. Exempelvis kommer psykologintervjuer även i ett frivilligsystem att vara särskilt viktiga för att kunna få bättre underlag för att fastställa en individs lämplighet för militär verksamhet. Genom dylika intervjuer kan olämpliga personer redan i ett tidigt skede nekas tillträde till den grundläggande militära utbildningen. Kommittén har i föregående kapitel slagit fast att Försvarsmak- ten bör vara huvudman och ansvarig för rekrytering till den grund- läggande militära utbildningen. Kommittén har också tagit ställning för att Försvarsmakten ska upphandla En frivillig militär grundutbildning SOU 2009:63 Rollfördelningen mellan myndig- heterna är därigenom tydlig. För att en person ska ha förmåga att klara av de moment som ingår i utbildningen, att han eller hon inte ska skadas samt att han eller hon har nödvändiga psykiska förutsättningar och inte heller besitter en olämplig värdegrund måste ett noggrant urval utföras innan utbildningen påbörjas. Underlaget kan också användas senare som ett stöd när beslut ska fattas om fortsatt engagemang inom Försvarsmakten efter den grundläggande militära utbildningen. Ett noggrant första testförfarande är sannolikt kostnadseffektivt inte enbart för att motverka förtida avgångar utan även för att minska omfattningen av en andra testomgång i samband med att avtal tecknas för fortsatt engagemang inom Försvarsmakten. För vissa typer av fortsatt engagemang och för vissa tjänster kan emellertid ytterligare särskilda tester behöva genomföras. Lämplighet och färdighet kan även utvärderas på andra sätt, exempelvis genom det så kallade kommissionsförfarandet som beskrivs i avsnitt 13.3.3. Försvarsmakten bör besluta om vilka moment som är nödvändiga. Kommittén betonar vikten av att Försvarsmakten genomför en analys av vilka fysiska, medicinska och psykiska krav som bör stäl- las på dem som ska ges tillträde till den grundläggande militära utbildningen. Försvarsmakten bör även fortsätta att utveckla sina befattningsanalyser för att klargöra vilken ytterligare information som kan ges av ett utförligt urval. Försvarsmakten bör i sina analy- ser beakta och tillvarata de mervärden för verksamheten som ett alltmer jämställt och mångkulturellt samhälle kan bringa. Försvarsmakten bör ge ut föreskrifter om vilka ersättningar och förmåner som ska erbjudas till dem som har anmält ett intresse för den grundläggande militära utbildningen och som genomför test- förfarandet. I samband med transformationen till en militär personalförsörj- ning helt baserad på frivillighet bör Försvarsmakten skapa instru- ment för att kunna avgöra vilka som ska erbjudas att fortsätta till tester vid . Testförfarandet som föreslås utföras av ska vara snarlikt det som görs . Innehållet i testmomenten ska dock – i samråd med Försvarsmakten – ständigt utvecklas. Genom att metoderna kontinuerligt förfinas kan avgångsfrekvensen minskas.