sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — Föräldrastöd - en vinst för alla Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram en nationell strategi för föräldrastöd (direktiv 2008:67). beslutade regeringen om tilläggs- direktiv (direktiv 2008:144) och utredningstiden förlängdes med en månad till . Riksdagsledamot förordnades av regeringen som särskild utredare . förordna- des utvecklingschef som utredningssekreterare. förordnades fil och utredare som utredningssekreterare. Som experter i utredningen har regeringen förordnat kanslirådet , ämnessakkunnige , kanslirådet , departementssekreterare , departementssekreterare , departe- mentsskreterare samt departementsskreterare . Utredningens assistent har varit . Strategin har tagits fram i samråd med ett stort antal aktörer inom föräldrastödsområdet där representanter för studieförbund och ideella organisationer, forskare och experter, samt profes- sionsföreträdare såsom sjuksköterskor, barnmorskor, familjeråd- givare, psykologer, kuratorer, socionomer, lärare och läkare spelat en viktig roll. Utredningen har även fortlöpande samrått med Kommuner och Landsting, och utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (UPP-centrum). Stor vikt har lagts vid att inhämta och tillvarata dessa olika aktörers perspektiv, erfarenheter och synpunkter. Inte minst mot bakgrund av den korta utredningstiden utredningen haft till sitt förfogande är dessa insatser mycket uppskattade. Jag vill också tacka alla som hört av sig med synpunkter och material . Utredningen som antagit namnet , får härmed överlämna sitt betänkande Föräldrastöd – en vinst för alla (SOU 2008:131). Utredningens uppdrag är därmed är slutfört. Utredningsarbetet och principiella utgångspunkter.............. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap............ Vad menas med föräldrastöd? Föräldrastöd som omfattar barnets hela uppväxttid.............. Länk 1 i Föräldrastödskedjan: Graviditet och Länk 2 i Föräldrastödskedjan: 2 till ................................. Länk 3 i Föräldrastödskedjan: 6 till ............................... Länk 4 i Föräldrastödskedjan: Tonårstiden............................ Utredningens definition av föräldrastöd......................... Utredningens definition av föräldrastöd.......................................... Barnens perspektiv och behov...................................... Ett folkhälsoperspektiv på föräldrastödsinsatser ............. Fokus på riktade insatser för riskutsatta familjer eller generella insatser för alla?............................................. Ett genusperspektiv på föräldrastöd .............................. Vilket stöd efterfrågar föräldrar? Intervjustudier med föräldrar .................................................. Telefonintervjuer med 1 020 föräldrar till barn 0–......... Behov av stöd hos föräldrar till tonåringar ............................. Intervjuer med pappor kring behov av stöd ........................... Ensamstående föräldrars behov av stöd .................................. 7.6Behov av stöd hos föräldrar med bristfälliga kunskaper om det svenska samhället......................................................... 7.7Behov av stöd hos föräldrar med funktionsnedsättning och hos föräldrar till barn med funktionsnedsättning Adoptivföräldrars behov av stöd............................................. Arenor för föräldrastöd ................................................ Mödra- och barnhälsovård....................................................... Skolan och skolbarnomsorgen ................................................ Ungdomsmottagningen på nätet (UMO).............................. En virtuell familjecentral för tonårsföräldrar ......................... Samverkan – ett begrepp med skiftande innebörd................. Vikten av styrning, struktur och samsyn ............................... Exempel på lokal samverkan ................................................... Regionalt stöd för lokal samverkan ........................................ Nationellt stöd för lokal samverkan ....................................... Erfarenheter från samverkan kring föräldrastöd i 22 kommuner/stadsdelar (samt ett Fyra steg för utveckling av samverkan ................................... Behov av svenska forskningsstudier ..................................... Utbildning av föräldragruppsledare ...................................... Program som omfattar insatser från universell till Utbildning av föräldragruppsledare ............................. Efterfrågan på strukturerade föräldrastödsprogram ............ Utredningens rekommendation till modell för utbildning av nya föräldragruppsledare................................. Exempel på regionala samordningsinsatser .......................... Uppföljning, utvärdering och kvalitetsbevakning .......... Kvalitetsbevakning lokalt och regionalt................................ Kvalitetsutveckling inom de olika programmen................... Ett nationellt råd för föräldrastöd......................................... Familjecentraler och öppna förskolor ............................................ En omfattande nationell satsning på föräldrastöd i Konsekvenser av utredningens förslag......................... Förslag till delmål..................................................... Samverkansformer lokalt och regionalt kring Ett brett utbud av föräldrastöd med många olika aktörer involverade ............................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Styrdokument för föräldrastöd ...................................... Erfarenheter från samverkan i 22 kommuner................ Allt stöd som samhället erbjuder föräldrar bör ha som utgångs- punkt att föräldrar älskar och vill det bästa för sina barn. Det är den kraften som ska tas tillvara och stöttas. Varje förälder är expert på sitt eget barn och har också huvudansvaret för att det får växa upp i en familjemiljö, i en omgivning av lycka, kärlek och förståelse som det står i inledningen till . Det kan ingen annan än föräldrarna erbjuda. Föräldrar behöver få känna att när de tar sin föräldraroll på allvar är det inte enbart betydelsefullt och livsavgörande för barnen utan också en viktig insats för hela samhället. Om andra krav får stå tillbaka under vissa perioder i livet är det ingen katastrof. Tvärtom kan det vara bra och nödvändigt. Det är både enkelt och svårt att vara förälder . Enkelt därför att drivkraften att älska, vårda och ta hand om barnet är så stark och därför att tillgången till praktiska hjälpmedel är så stor. Svårt därför att vårt samhälle är så komplicerat och för att kraven på föräldrar är mer motsägelsefulla . Alla förväntas arbeta heltid från det att barnet är , ha ett rikt socialt liv, hinna med att utveckla sig själva, ha ett välinrett hem och vara perfekta partners och föräldrar. Den ekvationen är omöjlig att få ihop även om man är två som delar på ansvaret. I familjer där en vuxen har hela vardagsansvaret kan det kännas övermäktigt. För att föräldrar ska kunna axla den roll som förväntas av dem har samhället skyldighet att ge dem olika former av stöd. Det slås också fast i inledningen till att familjen, såsom den grundläggande enheten i samhället och den naturliga miljön för alla dess medlemmars och särskilt för barnens utveckling och välfärd, bör ges nödvändigt skydd och bistånd så att den till fullo kan ta på sig sitt ansvar i samhället. Ett sådant stöd ges i form av olika bidrag, bra tillgänglighet till vård, förskola och skola, fritidsverksamhet och liknande som är kännetecknande för vårt välfärdssamhälle. Föräldrar som själva har en funktionsnedsättning eller vars barn har det får också del av riktat stöd i form av assistans, hjälpmedel med mera. Den strategi för föräldrastöd som jag fått regeringens uppdrag att utarbeta avgränsas till hur ett generellt stöd kan utformas som bidrar till att göra föräldrar trygga i sin roll genom att stärka deras självtillit. En hjälp till självhjälp som alla av och till kan känna behov av och som kan förebygga att små problem växer sig stora. För föräldrar som har barn med mer specifika behov eller som själva har det behövs även andra mer specialiserade insatser än de som i första hand kommer att beskrivas här. Det många föräldrar efterfrågar är fler mötesplatser där de kan träffas och – utbyta erfarenheter och stödja varandra, lättillgänglig men vederhäftig information i form av hemsidor och telefonråd- givning, men också mer handfast stöd i form av rådgivning från professionella. För trots att dagens föräldrar troligen är mer välin- formerade än någon föräldrageneration känner sig många ändå osäkra i sin föräldraroll. Det kan låta paradoxalt. Men informa- tion leder inte självklart till kunskap och självtillit. Tvärtom kan för mycket information få motsatt effekt eftersom det är svårt att sovra och veta vad som bygger på kunskap och beprövad erfarenhet och vad som är allmänt tyckande eller kommersiella erbjudanden. Den Nationella strategi för stöd och hjälp i föräldrarollen som presenteras här kan ses som en handlingsplan för hur kommuner, landsting och staten tillsammans med ideella och privata aktörer med gemensamma krafter ska kunna erbjuda föräldrar, som efter- frågar det, stöd i olika former under barnets hela uppväxt. Varje barn och varje förälder är unika och behoven skiftar utifrån var man bor, hur gamla barnen är, hur stödet från släktingar och vänner ser ut, eller hur parrelationen fungerar för de föräldrar som lever till- sammans. Om alla behov ska kunna mötas behövs därför ett brett utbud av olika stödformer. Det finns inga färdiga metoder eller någon patentmedicin när det gäller barnuppfostran som passar för varje barn i varje situation. Men med kunskap, beprövad erfarenhet och forskning som bas kan föräldrar få svar på många små och stora frågor som är mer eller mindre universella när det gäller barns ut- veckling och behov i olika åldrar. Mycket gott arbete görs runtom i landet och strategin bygger därför vidare på redan befintliga strukturer i form av BVC, MVC, öppna förskolor, förskola, skola, familjecentraler, ungdomsmottagningar, elevvård, öppna verksamhet, familjerådgivning i olika former och det utbud som studieförbund, ideella organisationer och utbildningsföretag erbjuder. Utredning- en vill visa hur alla de föräldrastödjande insatser som finns kan samordnas och utvecklas så att varje förälder som efterfrågar stöd kan få det i den form som passar henne eller honom bäst. Strategin är utformad så att stödet ska vara tillgängligt i hela landet för för- äldrar till barn från noll till oavsett vilken familjestruktur de lever i. Vi utgår ifrån att alla aktörer, såväl statliga, kommunala, ideella som privata, vill ta sitt ansvar för att förverkliga den målsätt- ningen. Ingen kan göra allt men varje insats är en viktig pusselbit. Om de läggs ihop kan de bilda en helhet som genom att sätta barnet och föräldrarna i centrum bidrar till att ge alla barn en trygg och utvecklande uppväxt. Att vara förälder i dagens samhälle är inte alltid en lätt uppgift. För föräldrar som får sitt första barn ställs mycket av det som varit en invand vardagstillvaro på ända, livet får en annan inriktning och helt annan huvudperson. För de nyblivna föräldrar som har ett någotsånär tryggt och stabilt nätverk omkring sig kan omställ- ningen underlättas av hjälp och stöd från de egna föräldrarna, sys- kon och vänner. Många föräldrar befinner sig emellertid långt från sitt ursprungliga nätverk av släkt och vänner, en del till och med i ett annat land och ibland i ett land med en annan kultur som även kan inbegripa en helt annan syn på föräldraskap. Andra är eller blir ensamföräldrar och åter andra får kanske med denna nya lycka kämpa sig igenom kriser eller sorger. med den stora glädje föräldraskapet innebär möter de nyblivna föräldrarna utmaningar som sedan fortlöpande ersätts av nya under barnets uppväxttid. Att möta nya utmaningar och ställas inför helt obekanta situationer innebär behov av att inhämta ny kunskap. Hur gör jag nu? Vad kan vara bäst? Vad ska jag tänka på, vad är viktigt för att hantera just detta på bästa sätt? Frågorna kan vara många och inte alltid lätta att besvara. Det finns således många tillfällen under ett barns uppväxt där stöd i någon form kan behövas. kan det vara tillräckligt att leta efter kunskap på en sida på internet eller rådfråga släktingar eller andra småbarnsföräldrar. kan BVC-sköterskan eller barnläkaren behöva kontaktas. Andra frågor kan dryftas i en för- äldragrupp bland andra i samma situation på en mötesplats till exempel i den öppna förskolan eller i ett annat sammanhang där andra föräldrar kan rådfrågas. Andra mer komplicerade frågor kräver konsultation av någon utomstående expert. Frågorna som uppstår är många och olika varför hjälpen också behöver finnas i en mångfald av former. En av de största utmaningarna denna utredning ställts inför är därför att dels försöka få en samlad bild av den rikhaltiga flora av olika föräldrastödsinsatser som finns runtom i landet och dels vilka former av stöd föräldrar efterfrågar. De centrala frågor som styrt utredningsarbetet är: Hur ser behovet av föräldrastöd ut? Vad efterfrågar föräldrar till barn i olika åldrar? Vad har man fått, vad saknas, vad vill man ha mer av? Hur ser de, ofta mycket erfarna och kunniga, professionella som arbetar med föräldrastödjande insatser på vilka behov föräldrar har och på vad som saknas i det utbud man tillhandahåller? Hur skulle föräldrastödet kunna förbättras? Vilka erfarenheter och goda råd har man att dela med sig av? Hur ser de många frivilligorganisationer som på olika sätt arbetar med föräldrastöd på dessa frågor och vad kan de bidra med? Hur ser barnen på detta och hur tillvaratas barnens perspektiv? Flera av 54 artiklar anknyter till föräldrastöd eller till föräldraskapet i sig. Satsningar på stöd i föräldraskapet innebär därmed ett arbete med stöd i och kan ses som ett led i förverkligandet av dess intentioner. Att tidigt erbjuda föräldrastöd innebär utöver de vinster i väl- mående och minskat psykiskt lidande detta innebär för barn och deras familjer även en stor samhällsekonomisk besparing. En god och trygg relation ger ett skydd mot framtida påfrestningar.1 Forskning har visat att även små, avgränsade insatser kan ge god effekt.2 I en finsk longitudinell studie, där bland annat en kontrollgrupp användes,3 kunde en effekt av hembesök en gång under barnens första fortfarande ses vid uppföljning när barnen var . Att tidiga insatser kring barn och unga även ger stora samhällsekonomiska vinster visas i flera rapporter.4 I har föräldrastöd under graviditet och spädbarnstid erbjudits. Det har dock till stor del saknats organiserat föräldrastöd efter spädbarnstiden och under barnets fortsatta uppväxt.5 1Cederström (2006) Samspelsbehandling-små barn och deras föräldrar. 2Van den Boom (1995) Do first-year intervention effects endure? Follow-up during toddlerhood of a sample of dutch irritable infants; Aronen och Arajärvi (2000) Effects of early prevention on psychiatric symptoms of young adults in low- and high –risk families: a longitudinal approach; Bakermans Kranenberg et al. (2003) Less is more: Metaanalyses of sensitivity and attachment interventions in early childhood. 3Aronen och Arajärvi (2000) Effects of early prevention on psychiatric symptoms of young adults in low- and high –risk families: a longitudinal approach. 4Se exempelvis och (2008) Individen i centrum. Det är bättre att stämma i bäcken än i ån. 5Bremberg (2004 ) Nya verktyg för föräldrar. Det finns med andra ord mycket att vinna och lite att förlora på att erbjuda föräldrar stöd i denna viktiga och svåra uppgift. Att samhället tillhandhåller ett lättillgängligt stöd, anpassat efter de mångfacetterade behov föräldrar kan ha och som varierar både utifrån barnets ålder, förälderns specifika situation eller barnets individuella särart och behov, är en viktig garanti för att de barn som växer upp i vårt samhälle ska kunna får en så bra start i livet och en så god uppväxt som möjligt. 1.1Utredningsarbetet och principiella utgångspunkter Utredningens uppdrag har varit att ta fram ett förslag på en lång- siktig nationell strategi för en kvalitetshöjande kompetensupp- byggnad och utveckling av samhällets erbjudande om stöd och hjälp till kvinnor och män i deras föräldraskap. Strategin har tagits fram i samråd med ett stort antal aktörer inom föräldrastödsom- rådet där professionsföreträdare spelat en viktig roll, liksom repre- sentanter för olika myndigheter, studieförbund och ideella organi- sationer. Stor vikt har lagts vid att inhämta och tillvarata dessa olika aktörers perspektiv, erfarenheter och synpunkter Vid ett studie- besök i där utredningen bland andra träffade repre- sentanter för nederländska ungdoms- och familjeministeriet, ung- domsinstitutet(NJi) och representanter för staden , gavs ytter- ligare inspiration till utveckling av en nationell strategi för föräldra- stöd i . Utgångspunkter för strategins utformning är ett generellt föräldrastöd utformat så att det kan erbjudas alla föräldrar med barn 0–18 år föräldrastödet ska vara tillgängligt i hela landet föräldrastödet ska utgå från ett barnperspektiv En utmaning för utredningen har varit att utforma strategin så att den även tilltalar grupper som vanligen inte tar för sig av samhällets generella föräldrastödjande utbud. Utredningsarbetet har skett i nära dialog med berörda myndig- heter, studieförbund, ideella organisationer och berörda professio- ner. Hearings har arrangerats vid ett flertal tillfällen. representanter från följande myndigheter och organisationer bjudits in: för Arbetsliv och Socialvetenskap Myndigheten för Internationella Adoptioner Myndigheten för skolutveckling Nätverket för landstingens folkhälsochefer och kommunala besluts- fattare () Mödra- och barnhälsovårdspsykologernas yrkesförening för psykologer i förskola och skola Barnens rätt i samhället () Cesam () för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS) Samarbete för barnen () Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) Sociala Missionen Dessutom har utredningen haft kontinuerliga överläggningar med SKL, och , separata träffar med handikapporganisationer, invandrarföreningar, pappagruppsledare, programföreträdare för , Barnen () och Knatte- timmen(P4), samt träffat forskare inom föräldrastödsområdet. hölls en avslutande hearing till vilken alla utred- ningen tidigare träffat inbjöds. presenterades och diskuterades utredningens preliminära förslag. Underlag har även inhämtats i tidigare forskning, ur en inventering av vilka olika metoder som används i kommuner och landsting för att upptäcka, förebygga och hjälpa barn som har eller riskerar att utveckla psykisk ohälsa6 samt genom en inventering av hur nya metoder för föräldrastöd spridits.7 Föräldrars behov av stöd har undersökts i enskilda intervjuer och fokusgrupper8 samt i telefon- intervjuer där 1 020 föräldrar tillfrågades om erfarenheter av och intresse för olika former av föräldrastöd.9 Barnens perspektiv har inhämtats genom en enkätundersökning i samarbete med Barnom- budsmannen till ca 1 000 högstadie- och gymnasieelever.10 Utredningen har med särskilt intresse tagit del av olika sats- ningar som gjorts för att utveckla föräldrastödet i olika kommuner runt om i landet, s.k. Goda exempel (se kapitlet om samverkan samt bilaga). 6Socialstyrelsen (2008) Metoder som används för att förebygga psykisk ohälsa hos barn. En nationell inventering i kommuner och landsting. 7Lager, Guldbrandsen och Bremberg (2006) Spridning av nya metoder för föräldrastöd –2006. 8Sarkadi (2008) Roligt, men krävande– att vara förälder i . En behovsinventering och kartläggning av föräldrastöd 2008. 9Eriksson och Bremberg (2008) Kartläggning av föräldrars erfarenhet och intresse av föräldrastöd. 10Rapporten är ej ännu publicerad. Utredningen har dock tagit del av preliminära resultat (). 2Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap I detta kapitel sammanfattas den nationella strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap som utredningen tagit fram. För mer information om de olika förslag som här presenteras hänvisas till respektive kapitel. Föräldrastöd behövs för att det främjar en positiv utveckling hos barn det ger positiva effekter på samhällsekonomin Det finns omfattande vetenskaplig grund för att stöd till föräldrar, som bidrar till att utveckla ett gott samspel mellan föräldrar och barn, gynnar en positiv utveckling hos barnen samt minskar psy- kisk ohälsa och andra hälsoproblem. Många föräldrar efterfrågar mer stöd än det som erbjuds . Förebyggande generella folk- hälsoinsatser minskar behovet av mer kostsamma insatser längre fram och är därför även samhällsekonomiskt gynnsamma. I många fall handlar det om organisering och samverkan av befintliga verksamheter och aktiviteter. Hur väl utbyggt föräldrastödet är varierar mycket mellan olika kommuner och landsting. På vissa håll finns redan ett väl utbyggt föräldrastöd, på andra håll pågår ett utvecklingsarbete. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Mycket återstår dock att göra, inte minst när det gäller föräldra- stödet då barnen kommit upp i tonåren. Regeringen har därför givit utredningen i uppdrag att utveckla en strategi för utbyggnad av föräldrastödet i hela landet så att det kan erbjudas alla föräldrar från graviditeten till dess att barnet fyllt . 2.2Vad menas med föräldrastöd? Ett brett utbud av insatser som föräldrar erbjuds ta del av och som syftar till att främja barns hälsa och psykosociala utveckling. Föräldrastödet ska bidra till: Fördjupad kunskap om barns behov och rättigheter Att stärka föräldrar i sin föräldraroll Alla föräldrar med barn i åldern 0–ska erbjudas ett generellt stöd i sitt föräldraskap. Stödet ska vara frivilligt och ges utifrån föräldrars önskemål och behov. Grundläggande förutsättningar för strategins genomförande är att beslut fattas på högsta politiska nivå en tydlig ansvarsfördelning görs såväl inom som mellan natio- nell, regional och lokal nivå. Ansvarsfördelningen bör omfatta tydliga avtal där även finansiering klargörs samverkan etableras mellan olika aktörer där den ideella sektorn är en viktig part Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Många aktörer arbetar med föräldrastöd i olika former. långsiktigt hållbara samverkansformer som integreras i ordinarie verksamheter styrning, struktur och samsyn Utredningen har samlat erfarenheter och kunskaper från dryga tjugotalet kommuner som redan påbörjat utvecklingen av föräldra- stöd i olika former, se bilaga 4. I några av kommunerna har det handlat om samarbete vid specifika insatser eller begränsat informa- tionsutbyte, medan andra har en utvecklad samverkan som omfat- tar både planering och genomförande av verksamheten. En gemen- sam erfarenhet är att det ofta i en väl fungerande samverkan finns någon verksamhet eller person som är aktivt drivande. Samorganisering av verksamheter, t.ex. i form familjecentraler eller familjecentralsliknande verksamheter Centralt placerad samordnare i kommunerna och landstingen Tydliga överenskommelser mellan regionala aktörer Beslut på högsta politiska nivå samt förankring på lednings- nivåer i alla berörda organisationer Långsiktighet med målet att föräldrastöd integreras i ordinarie verksamhet