sou · GXB314 · 2009-02-17 00:00:00 — Även en oriktig uppgift om vem som låtit framställa upptagningen kommer alltså att vara tillräcklig för grundlagsskydd. Om utgivare då inte har utsetts är det den som låtit framställa upptagningen som bär ansvaret för yttrandefrihetsbrott. Om den senare inte kan påträffas, t.ex. därför att uppgiften om honom är oriktig, finns det ingen som kan hållas ansvarig för yttrandefrihetsbrott om inte reglerna i ett sådant fall pekar ut spridaren. Liksom bör spridaren också bära ansvaret om en lämnad uppgift innebär att den som har låtit framställa den tekniska upptagningen har hemvist utomlands. Till skillnad från vad som gäller enligt 6 kap. 2 § fjärde stycket YGL kommer det vid oriktig uppgift inte längre att krävas att spridaren känner till oriktigheten för att ansvar för yttrandefrihetsbrott skall kunna inträda för honom Enligt beredningens mening kan det föreslagna inte anses vara allt för strängt mot spridaren. Det skiljer sig inte väsentligt från det ansvar som åvilar spridaren enligt 6 kap. 2 § tredje stycket YGL för det fall upptagningen saknar den före- skrivna uppgiften om vem som låtit framställa den och det inte kan klarläggas vem denne är eller han saknar känd adress i och inte heller kan påträffas här under rättegången. Även i det fallet kan ju 19SOU 2006:96 del 1 s. 276 och s. 313. 20SOU 2006:96 del 1 s. 325 f. En stencilregel för tekniska upptagningar? ansvar drabba spridaren utan att han på förhand har kunnat förutse det. Även om identiteten på den som låtit framställa upptagningen varit känd för spridaren kan det ju under rättegången visa sig att denne inte kan påträffas här i landet. Vid yrkesmässig spridning t.ex. av cd- och dvd-skivor torde det också oftast vara klart vem det är som har låtit framställa skivorna och vid icke yrkesmässig spridning torde ofta spridaren och den som låtit framställa upptagningarna vara samma person. Det bör alltså i de flesta fall vara tämligen enkelt för spridaren att ta reda på om en lämnad uppgift om vem som låtit framställa en upptagning är riktig. Han kan ju också alltid ta del av innehållet och göra en bedömning av om det innefattar ett yttrandefrihetsbrott. Om han inte kan få klarhet i om uppgiften om vem som låtit framställa upptagningen är riktig och han misstänker att upptagningen innefattar ett yttrandefrihetsbrott får han avstå från att sprida upptagningen om han vill vara säker på att inte kunna hållas ansvarig för yttrande- frihetsbrott. Regeln i 3 kap. 13 § tredje stycket sista meningen YGL om penning- böter för en spridare som sprider en teknisk upptagning med vetskap om att den innefattar en felaktig ursprungsuppgift skall inte längre gälla. I den situationen bär ju spridaren enligt den föreslagna YGL redan ansvaret för yttrandefrihetsbrott i upptagningen. Huvuddelen av de remissinstanser som har yttrat sig över debatt- betänkandet har inte framfört någon kritik mot förslaget om en stencilregel för tekniska upptagningar. Tidningsutgivarna avstyrkte förslaget och anförde: Det kan, som TYB anför, förvisso hävdas att det inte skulle innebära så stora förändringar. innebär det dock en reell försämring att ställa krav på ursprungsuppgifter jämfört med det direktverkande grundlagsskydd som gäller för sådana upptagningar. tillstyrkte förslaget om en stencilregel men anförde att det fanns anledning att uppmärksamma vad verket uppfattade som en motsättning mellan förslaget om en stencilregel i debattbetänk- andet och förslaget i SOU 2004:114 om skyldighet att förse tek- niska upptagningar som framställts utomlands och förts in till för att spridas här med ursprungsuppgifter. Verket anförde: I det aktuella betänkandet framstår det som om det är frivilligt att förse upptagningar med ursprungsuppgifter. Den som vill ha grundlagsskydd måste ange de uppgifterna, den som inte vill ha grundlagsskydd (och det finns kanske skäl för det, t.ex. att upp- tagningarna inte huvudsakligen är avsedda för den svenska mark- naden) kan avstå från att förse upptagningarna med ursprungs- uppgifter. Denna eventuella diskrepans mellan förslagen bör upp- märksammas i den fortsatta beredningen. En stencilregel för tekniska upptagningar? att man visserligen kan ställa sig frågan om de olägenheter som det nuvarande systemet för med sig när det gäller tekniska upptag- ningar utan ursprungsuppgifter motiverar en inskränkning av grundlagsskyddet på det sätt som stencilregeln medför men att fördelarna med en stencilregel av det slag som beredningen skissat på ändå är så betydande att en sådan reform bör införas inom ramen för den nuvarande ordningen. I anges21, med hänvisning till remissyttrande, att förslaget om en stencilregel måste analyseras i förhållande till förslaget i SOU 2004:114 om ursprungs- märkning av importerade tekniska upptagningar. Det anges vidare att förslaget väcker frågor om hur det förhåller sig till de EG-rätts- liga reglerna om fri rörlighet för varor. Här hänvisas till Kommers- kollegiums remissvar på det tidigare förslaget i SOU 2004:114. Detta behandlas i avsnitt 4.6 nedan. När ursprungsuppgifter saknas på en teknisk upptagning är det ofta svårt att avgöra om YGL är tillämplig eller inte. Bedömningen av frågan om YGL är tillämplig kan då kräva omfattande bevisning och följden kan bli att talan i ett yttrandefrihetsmål blir avvisad processande, se t.ex. det i avsnitt 4.2 ovan refererade rättsfallet NJA 2002 s. 583. Det som är svårt att avgöra är, som har angetts i avsnitt 4.3, om och när utgivning av upptagningen har skett, dvs. när upptagningen har lämnats ut för spridning till allmänheten i . Det handlar närmare bestämt om att avgöra för det första om upptagningen har spritts (eller avses spridas) genom offentlig upp- spelning eller genom utlämnande av exemplar. Om upptagningen har spritts (eller avses spridas) genom utlämnande av exemplar är frågan i hur många exemplar detta har skett (eller avses ske), dvs. om spridning har skett (eller avses ske) till allmänheten. För det andra måste avgöras till vilken upplaga upptagningen hör, dvs. om den till innehåll och framställningstidpunkt skiljer sig från en annan upplaga, och när spridningen till allmänheten har skett, dvs. när preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i upptagningen startade. Under tid då det är oklart om grundlagsskydd gäller är det också 21 Dir. 2008:42 s. 13. En stencilregel för tekniska upptagningar? oklart om JK eller allmän åklagare är behörig att handlägga ärendet och exempelvis besluta om beslag eller inleda förundersökning. Problemet med att avgöra om grundlagsskydd föreligger eller inte i de fall då tekniska upptagningar saknar ursprungsuppgifter består i korthet i att det inte syns utanpå en teknisk upptagning i hur många exemplar den har spritts (eller avses spridas) eller om den har spelats upp (eller avses spelas upp) offentligt och att presumtionsregeln i 1 kap. 10 § andra stycket andra meningen YGL inte ger någon ledning för dessa fall eftersom ursprungsuppgifter saknas. När ursprungsuppgifter saknas finns det ofta inte heller någon uppgift till ledning för bedömningen av när utgivning har skett, dvs. när preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott började löpa. Som har angetts i det föregående har JK i flera skrivelser till påpekat problemen med tekniska upptag- ningar utan ursprungsuppgifter. Enligt uppgifter från JK har pro- blem uppkommit även efter den senaste skrivelsen till Justitie- departementet i ämnet . Med hänsyn till detta anser att de problem som tekniska upptag- ningar utan ursprungsuppgifter orsakar är tillräckligt stora för att man nu på allvar ska överväga om de kan åtgärdas inom ramen för det gällande grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten. Som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen angett vore ett enkelt sätt att bestämma YGL:s tillämplighet en regel som innebär att det direkt av själva den tekniska upptagningen framgår om grundlags- skydd föreligger eller ej. En stencilregel av den lydelse som bered- ningen har föreslagit skulle utgöra en sådan regel. Den skulle inne- bära att en teknisk upptagning som är försedd med en beteckning som utvisar att den är mångfaldigad eller avsedd för offentlig upp- spelning och i anslutning därtill tydliga uppgifter om vem som har låtit framställa upptagningen samt om när, var och av vem denna har framställts, skulle falla in under grundlagsskyddet, medan en upptagning som saknar någon sådan uppgift skulle falla utanför skyddet. En stencilregel skulle innebära att tekniska upptagningar inte som skulle få automatiskt grundlagsskydd. Även upptagningar som uppenbart är avsedda för spridning till allmänheten eller som har spritts till allmänheten, t.ex. en stor upplaga av en dvd-skiva som har framställts eller sålts, skulle falla utanför grundlagsskyddet enligt YGL om de av någon anledning, t.ex. av förbiseende, inte har försetts med ursprungsuppgifter. En stencilregel skulle alltså, som En stencilregel för tekniska upptagningar? beredningen har påpekat, innebära att grundlagsskyddet i viss mån inskränks. skulle det dock bli enkelt för den som vill ha grundlagsskydd att försäkra sig om sådant. Grundlagsskydd skulle ju uppkomma genom att man sätter ut de ursprungsuppgifter som krävs. Om en stencilregel skulle införas skulle det innebära ett avsteg från det krav på långsiktighet och stabilitet i grundlagsskyddet som är en viktig beståndsdel i det konstitutionella systemet. Detta gäller emellertid i fråga om alla grundlagsändringar och kan inte få hindra sakligt motiverade och angelägna ändringar. Om den närmare utformningen av den föreslagna stencilregeln kan följande sägas. Stencilregelns krav på beteckning som utvisar att upptagningen är mångfaldigad ska enligt Yttrandefrihetskom- mitténs mening inte tolkas så att det ska anges på upptagningen i hur många exemplar den har framställts. Det ska i stället vara till- räckligt med t.ex. ordet mångfaldigad. Med en sådan tolkning uppkommer inte heller några problem med upptagningar som framställs genom print on demand-verksamhet. Om de exemplar som framställs genom sådan verksamhet förses med ordet mång- faldigad och de uppgifter som i övrigt krävs enligt stencilregeln skulle de falla in under YGL. Med en sådan regel skulle tveksamhet dock kunna tänkas upp- komma om det på en upptagning skulle anges ursprungs- uppgifter och en uppgift om att den har mångfaldigats i ett litet antal exemplar. Det kan t.ex. tänkas att det anges framställd i tre exemplar eller liknande. Det bör sannolikt även fortsättnings- vis som utgångspunkt krävas att en upptagning framställs eller av- ses framställas i minst ett tiotal likadana exemplar (av högst omkring en månad) för att kravet på spridning ska anses uppfyllt när spridning sker eller avses ske genom utlämnande av exemplar (se avsnitt 4.2). Med hänsyn till detta kan enligt Yttrande- frihetskommitténs mening en uppgift om att en upptagning är framställd i tre exemplar inte anses utvisa att upptagningen är mångfaldigad enligt stencilregeln. En upptagning med en sådan uppgift bör alltså enligt kommitténs mening anses falla utanför YGL. Det är också tänkbart att det kan uppkomma tvek- samhet om huruvida uppgifterna är tillräckligt tydliga. Det får emellertid överlämnas åt rättstillämpningen att närmare bestämma vad som ska anses vara tillräckligt tydligt. En stencilregel för tekniska upptagningar? delar Tryck- och yttrandefrihets- beredningens uppfattning att det inte kan anses vara ett alltför djärvt steg att följa TF:s förebild. Stencilregeln i TF är visserligen inte huvudregeln för skrifter i TF men den motiveras av skillnaden mellan skrifter som framställs i tryckpress och skrifter som fram- ställs genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt för- farande. Som beredningen har anfört företer tekniska upptagningar större likheter med stenciler och liknande skrifter än med tryckta skrifter eftersom tekniska upptagningar och stenciler lika gärna kan användas för att kommunicera med några få som för att kommu- nicera med många, medan trycktekniken i princip enbart används för masskommunikation. Det är därför, som beredningen har an- fört, naturligt att använda TF:s stencilregel som förebild i fråga om tekniska upptagningar, och det kan enligt Yttrandefrihetskom- mitténs mening ifrågasättas om man inte borde ha infört en stencil- regel för tekniska upptagningar redan vid YGL:s tillkomst. Det största, och egentligen det enda beaktansvärda, problemet med att införa en stencilregel för tekniska upptagningar nu består enligt kommitténs mening just i att det innebär en ändring av förut- sättningarna för grundlagsskydd för tekniska upptagningar med de övergångsproblem det för med sig (se nedan). Mot bakgrund av för nästa etapp av utrednings- arbetet kan det också ifrågasättas om det finns anledning att nu ändra i förutsättningarna för grundlagsskydd för tekniska upptag- ningar. Kommittén ska ju under nästa etapp av arbetet överväga den stora frågan om man i längden över huvud taget bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Som beredningen har anfört är en komplikation med en stencil- regel för tekniska upptagningar jämfört med en sådan regel för skrifter att tekniska upptagningar kan spridas genom att spelas upp. Liksom beredningen anser att detta motiverar att det i en stencilregel för tekniska upptagningar ställs krav på att upptagningen har försetts med en beteckning som ut- visar att den är mångfaldigad eller avsedd för offentlig uppspelning. Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har anfört att en stencil- regel troligen skulle innebära att tekniska upptagningar som fram- ställs utomlands och ges ut i men inte är avsedda huvud- sakligen för skulle bli utan grundlagsskydd. Den som producerar upptagningar som inte är huvudsakligen avsedda för kan ju inte förväntas känna till grundlagsreglerna. Bered- ningen gör bedömningen att detta inte torde ha någon större negativ En stencilregel för tekniska upptagningar? inverkan på yttrandefriheten i eftersom det inte skulle hindra upptagningarna från att spridas här. Beredningen noterar att meddelar- och anskaffarfriheten och rätten till anonymitet i fråga om sådana upptagningar skulle bortfalla. instämmer i beredningens bedömning i denna del men anser liksom beredningen att man mot dessa nackdelar ska väga det förhållandet att möjligheter att lämna internationellt rättsligt bistånd i fråga om tekniska upptagningar skulle öka med en stencilregel. Vidare torde meddelarskyddet i praktiken spela ganska liten roll i fråga om de upptagningar som det här gäller. Som redan har framgått skulle en stencilregel bidra till att minska problemen med att avgöra till vilken upplaga en upptagning hör och problemen med att fastställa utgångspunkten för preskrip- tionstiden, eftersom uppgifter om när exemplaren har framställts skulle vara en förutsättning för grundlagsskydd. Som beredningen har anfört skulle en sådan regel vidare bidra till att regleringen i YGL blev mindre komplicerad, eftersom det skulle bli klarare vilka upptagningar som omfattas av grundlagsskydd. Specialregeln i 7 kap. 1 § andra stycket tredje meningen YGL om utgångspunkten för preskriptionstiden för tekniska upptagningar utan ursprungs- uppgifter skulle också kunna avskaffas liksom reglerna om ursprungs- uppgifter i 3 kap. 13 § YGL. Att reglerna om ursprungsuppgifter i 3 kap. 13 § YGL kan av- skaffas innebär att det inte föreligger någon sådan motsättning som har befarat (se avsnitt 4.5) mellan en stencilregel för tekniska upptagningar och förslaget i SOU 2004:114 om skyldighet att förse tekniska upptagningar som har framställts utomlands och förts in till för att spridas här med ursprungsuppgifter. En stencilregel kommer ju att gälla lika för alla tekniska upptagningar, oavsett om de framställs här eller utomlands. För alla tekniska upptagningar kommer då att gälla att de faller in under grundlags- skyddet endast om de har försetts med de angivna ursprungs- uppgifterna. Det nu sagda torde också, såvitt kan bedöma, innebära att det inte föreligger några problem med en stencilregel i förhållande till de EG-rättsliga reglerna om fri rörlig- het för varor. En stencilregel kommer ju att gälla lika för alla tek- niska upptagningar, oavsett om de framställs här eller utomlands. Svenska och utländska upptagningar kommer alltså att behandlas på samma sätt. En stencilregel för tekniska upptagningar? delar också TYB:s uppfattning att om en stencilregel för tekniska upptagningar införs bör ett subsidiärt ansvar för spridaren inträda om en lämnad uppgift om vem som har låtit framställa upptagningen är oriktig och det inte kan klarläggas vem denne är eller han saknar känd hemortsadress i och inte heller kan påträffas här under rättegången. Liksom beredningen anser kommittén att det av effektivitetshänsyn inte är möjligt att föreskriva att uppkomsten av grundlagsskydd enligt stencilregeln ska vara beroende av att de lämnade uppgifterna är riktiga. Även en oriktig uppgift om vem som har låtit framställa upptagningen kommer alltså att vara tillräcklig för grundlagsskydd. Om utgivare då inte har utsetts är det den som har låtit framställa upptagningen som bär ansvaret för ett eventuellt yttrandefrihets- brott. Om den senare inte kan påträffas, t.ex. därför att uppgiften om honom är oriktig, finns det ingen som kan hållas ansvarig för ett yttrandefrihetsbrott om inte reglerna i ett sådant fall pekar ut spridaren. Liksom bör spridaren också bära ansvaret om en lämnad uppgift innebär att den som har låtit framställa den tek- niska upptagningen har hemvist utomlands. Till skillnad från vad som gäller enligt 6 kap. 2 § fjärde stycket YGL kommer det vid oriktig uppgift inte att krävas att spridaren känner till oriktig- heten för att ansvar för yttrandefrihetsbrott ska kunna inträda för honom. I likhet med beredningen anser att detta inte kan anses vara alltför strängt mot spridaren. Det skiljer sig ju inte väsentligt från det ansvar som åvilar sprid- aren enligt 6 kap. 2 § tredje stycket YGL för det fall upptagningen saknar den föreskrivna uppgiften om vem som har låtit framställa den och det inte kan klarläggas vem denne är eller han saknar känd adress i och inte heller kan påträffas här under rättegången. anser inte heller att invändningen om att en stencilregel skulle göra en meddelares ställning osäker är särskilt tungt vägande. Ett påstående från en meddelare om att han trodde att grundlagsskydd förelåg bör ju, som beredningen har anfört, godtas om det inte framstår som obefogat (jfr Axberger, Tryckfrihetens gränser s. 312). En betydligt starkare invändning mot en stencilregel för tek- niska upptagningar har att göra med övergångsproblemen. Det kan framstå som att en stencilregel av det slag TYB har föreslagit skulle innebära att det i det helt övervägande antalet fall skulle framgå direkt av upptagningen om den föll in under YGL eller inte och att detta skulle i princip helt avskaffa de hittillsvarande problemen. En stencilregel för tekniska upptagningar? stencilregel skulle emellertid inte innebära att gränsdragnings- problemen skulle upphöra. Anledningen till detta är följande. Enligt nu gällande YGL ställs inte krav på ursprungsuppgifter för att tekniska upptagningar ska falla in under YGL, utan det krav som ställs är att upptagningen har utlämnats (eller avses utlämnas) för att spridas till allmänheten genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. En stencilregel kan inte få innebära att upptagningar som har lämnats ut för spridning innan stencilregeln trädde i kraft, och som alltså har uppnått grundlagsskydd enligt äldre regler, förlorar sitt grundlagsskydd om de inte har försetts med ursprungsuppgifter. Grundlagsskyddet, med dess ensamansvar, med- delarfrihet, särskilt korta preskriptionstid m.m., kan ju ha varit av avgörande betydelse för att de gavs ut. För upptagningar som har lämnats ut för spridning innan stencilregeln träder i kraft måste alltså de äldre reglerna gälla. Detta innebär att införande av en stencilregel inte medför att det direkt av upptagningen framgår om den faller in under YGL eller inte. En upptagning utan ursprungs- uppgifter kan ju ha getts ut före stencilregelns införande och fått grundlagsskydd enligt de tidigare reglerna. Även efter en eventuell stencilregels ikraftträdande måste det alltså i fråga om en teknisk upptagning som saknar ursprungsuppgifter avgöras om den har läm- nats ut för spridning till allmänheten och när detta i så fall skedde. Problemet kommer också att kvarstå . Om en stencilregel införs är den sista tidpunkt då en teknisk upptagning utan ursprungsuppgifter kan lämnas ut för spridning och få grund- lagsskydd enligt nu gällande YGL dagen innan stencilregeln träder i kraft. efter att stencilregeln har trätt i kraft har alltså preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i alla de äldre upptag- ningarna gått ut. Detta innebär emellertid inte att ingripande får ske mot sådana upptagningar utan tvärtom att ingripande inte får ske. Grundlagsskyddet enligt YGL gäller alltjämt och möjligheten att ingripa mot upptagningen har upphört. Det måste alltså fort- farande efter att en eventuell stencilregel har trätt i kraft avgöras om en teknisk upptagning utan ursprungsuppgifter faller in under YGL i dess tidigare lydelse eller om stencilregeln med dess krav på ursprungsuppgifter är tillämplig. Det måste alltså avgöras om spridning till allmänheten har skett och när detta i så fall skedde. Läget kommer troligen att vara detsamma efter en eventuell stencilregels ikraftträdande eftersom det finns många tek- niska upptagningar utan ursprungsuppgifter i cirkulation. En stencilregel för tekniska upptagningar? kommer alltså att kvarstå även om en stencilregel införs. Detta talar emot att en sådan regel införs. Av genomgången ovan framgår att det är möjligt att införa en stencilregel för tekniska upptagningar med den lydelse som har föreslagits av beredningen. Det framgår emellertid också att effekt- iviteten hos en sådan regel, liksom varje annan regel som ändrar förutsättningarna för grundlagsskydd för tekniska upptagningar, blir allvarligt nedsatt på grund av att äldre regler alltjämt måste gälla för upptagningar som har lämnats ut för spridning innan den nya regeln trädde i kraft. Detta problem kommer visserligen att minska med tiden men det kommer troligen att vara . Med hänsyn till det anförda, och till att kommittén i en andra etapp av utredningsarbetet har att pröva om grundlagens tillämp- ningsområde ska regleras på annat sätt, anser Yttrandefrihetskom- mittén att det inte finns tillräckliga skäl för att nu införa en stencil- regel. 5Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas bedömning: Gemensamt för alla fall av digital bio är att biografvisningen sker genom att filmen spelas upp ur en databas. Digital bio omfattas inte av nu gällande grundlagsskydd oavsett hur filmen distribueras till biografen och oavsett om uppspelningen ur databasen startas av biografen eller av filmdistributören. Detsamma gäller för annan offentlig upp- spelning ur en databas, t.ex. offentlig uppspelning av musik. Om digital bio förs in under YGL:s tillämpningsområde gäller förbudet mot censur och hindrande åtgärder för sådan bio om inte undantaget från censurförbudet i 1 kap. 3 § andra stycket YGL utvidgas. förslag: I 1 kap. 9 § första stycket YGL införs en ny punkt 3 som ger grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en sådan databas som avses i regeln. Sådana massmedieföretag som anges i 1 kap. 9 § första stycket får automatiskt grundlagsskydd för sådan verk- samhet. Andra aktörer får grundlagsskydd genom utgivnings- bevis enligt andra stycket i samma paragraf. I enlighet med sitt uppdrag föreslår Yttrandefrihetskom- mittén en utvidgning av undantaget från censurförbudet i 1 kap. 3 § andra stycket YGL. Utvidgningen innebär en tillåtelse till lagregler om granskning och godkännande av rörliga bilder i en sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i den nya regeln i 1 kap. 9 § första stycket 3, främst digital bio.