sou · GXB325 · 2009-03-09 00:00:00 — Upp- giftslämnarna får på detta sätt värdefull information tillbaka vilket bör leda till att uppgiftslämnarbördan upplevs som mindre och att de lämnade uppgifterna får hög kvalitet. Jag föreslår med utgångspunkt från denna redovisning att SCB ges uppdraget att inrätta ett register över alternativa utförare i kommunsektorn, fortsättningsvis benämnt utförarregister. 7.6Statistik om alternativa utförare som kan tas fram ur befintliga register på basis av ett utförarregister Genom att de alternativa utförarna redan finns med i många statistiska register i sin grundläggande egenskap av företag, kan deras uppgifter med stöd av ett utförarregister ställas samman på ett sätt som till en del tillmötesgår behovet av likvärdig kommun- statistik oaktat vem som utför verksamheten. I syfte att förbättra den allmänna ekonomiska statistiken har SCB analyserat hur SCB:s registerstatistiska system kan förbättras för att få en samlad redovisning på nationell nivå av alla finansiärer och utförare inom skola, vård och omsorg.17 Om dessa förändringar genomförs kom- mer också framtagandet av den statistik som jag här föreslår avseende alternativa utförare som ska redovisas på regional nivå att både underlättas och kvalitetssäkras. 17 Slutrapport från projektet om finansiärer och utförare inom vården, skolan och omsorgen, FinUt. Bakgrundsfakta Ekonomisk statistik. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare Ett utförarregister möjliggör en årlig redovisning av basfakta från befintliga register avseende arbetsställets och företagets storleks- klass efter antalet anställda, bransch enligt Svensk näringsgrens- indelning (SNI2007), företagets storleksklass efter omsättning, juridisk form, samt geografisk hemvist. Uppgifter som inhämtats på arbetsställenivå, t.ex. näringsgren och verksamhetsområde och storleksklass kan redovisas på kommunnivå om företagen inte är så få att sekretessbestämmelserna förhindrar publicering genom reglerna om att enskilds verksamhet inte får röjas. Uppgifter på företagsnivå om företag med flera arbetsställen i olika kommuner kan inte redovisas på kommunnivå av ett annat skäl, nämligen att företagsuppgifterna i sådana fall inte går att särredovisa per arbets- ställe och därmed per kommun. Insamlade uppgifter för företag med endast ett arbetsställe eller som är verksamma endast i en kommun kan redovisas på kommunnivå om det är förenligt med sekretessbestämmelserna. Ekonomisk statistik om alternativa utförarna Ekonomiska uppgifter för alla ekonomiskt aktiva företag hämtas med hjälp av utförarregistret från FEK.18 Dessa uppgifter samlas in och redovisas på företagsnivå, men inte för respektive arbetsställe.19 Eftersom uppgifterna i FEK avser företag och inte arbetsställe, kan uppgifter för ett företags verksamhet på olika arbetsställen i olika kommuner inte särskiljas. De ekonomiska uppgifterna för alter- utförare kan därför inte alltid redovisas på kommunnivå, däremot branschvis och aggregerat på riket. Personalstatistik avseende alternativa utförarna Genom företagens på arbetsställe lämnade kontrolluppgifter kan de flesta sysselsatta vid alla företags arbetsställen genom koppling via personnummer följas i den registerbaserade arbetsmarknads- 18Företagens ekonomi (FEK). Beskrivning av statistiken. SCB och Tjänstesektorn enligt företagens ekonomi med data om tjänsteförsäljning på detaljerad produktgrupp. 19Tidigare studier visar att de flesta företagen inom branscherna vård, omsorg och utbildning är ett-arbetsställeföretag, medan ett litet antal stora företag med flera arbetsställen svarar för en stor del av branschernas omsättning. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare statistiken RAMS och i den longitudinella databasen med hjälp av utförarregistret. Härigenom kan uppgifter om de alter- utförarnas personal respektive kommunalt anställd personal särredovisas. De uppgifter som i första hand är aktuella för en jämförelse med den kommunalt anställda personalen är uppgifter om personalens utbildning, sysselsättningsstatus och yrke, perso- nalens frånvaro samt företagets personalomsättning för personal efter arbetsställets huvudsakliga verksamhet enligt svensk närings- grensindelning (SNI). Huvuddelen av dessa uppgifter kan redo- visas på kommunnivå. Verksamhetsstatistik avseende alternativa utförare I vissa delar omfattar dagens verksamhetsstatistik de alternativa utförarnas verksamhet. Inom hälso- och sjukvården sker i princip all uppgiftsinsamling från vårdgivare, oavsett regiform. Inom utbildningsområdet samlar vanligen in statistiken direkt från samtliga skolhuvudmän och verksamhetsstatistiken omfattar därigenom all verksamhet på likartat sätt oavsett vem som utför den. På område innehåller statistiken i vissa delar uppgifter om regiform, t.ex. barn- och ungas placering på HVB, frivillig institutionsvård av vuxna missbrukare m.m.. Vad gäller officiell statistik om äldre personer och personer med funktions- nedsättning grundas huvuddelen av statistiken på personnummer- baserad statistik. Kommunerna ska fortlöpande registrera beslut om insatser för respektive person som beslutet gäller och därefter halvårsvis lämna dessa uppgifter som underlag till officiell statistik. Förutom beslutsdatum ska även datum redovisas när insatsens verkställighet påbörjas respektive avslutas. Den första insamlingen avser . Uppgiftsinsamlingen grundas på förord- ning (SFS 1981:1370) om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter. I uppgiftsinsamlingen görs ingen åtskillnad på huruvida insatsen utförs av kommunen själv eller av en alternativ utförare på uppdrag av kommunen. Den uppgiftsskyldighet som kommunerna har innebär att kommunen måste inhämta berörda uppgifter från alternativa utförare om uppgifterna inte redan finns inom kommunen, t.ex. när insatsers verkställighet påbörjas respek- tive avslutas. Insamling av uppgifter från alternativa utförare sker främst i samband med Öppna jämförelser av äldreomsorgen där Social- Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare styrelsen, i enlighet med regeringens uppdrag att göra öppna jämförelser inom vård och omsorg. redovisar inom denna ram uppgifter för alla enheter som bedriver äldreomsorg avseende tre kategorier/former; permanentboende, korttidsboende, både permanent- och korttidsboende samt för enheter som utför hemtjänst respektive dagverksamhet.20 och samlar sålunda in uppgifter som avser alternativa utförares verksamhet . Med stöd av ett utförarregister kan dessa uppgifter sorteras ut och redovisas i särskild ordning för alternativa utförare. 7.7Utvecklingsbehov av statistik om alternativa utförare Uppföljningen av produktion av välfärdstjänster i alternativ regi i kommunsektorn på främst nationell nivå kan sålunda till stora delar göras med sammanställning av befintliga uppgifter i det registersta- tistiska systemet med stöd av ett utförarregister. De totalräknade registren bör genom sin koppling till RAMS och företagens demografi (FAD)21 ge en god bild av de strukturella förändringarna i produktionen av kommunalt finansierade tjänster på nationell nivå. Vidare kan uppgifter om företagens personal redovisas såväl på nationell som på nivå. Däremot kvarstår att genomgående kunna redovisa ekonomiska uppgifter, och därmed också beräkning av produktivitet och effek- tivitet, för enskilda kommuner och för enskilda utförare oavsett om verksamheten bedrivs på ett eller flera arbetsställen. I de fall då den alternativa utföraren endast har ett arbetsställe och en verksamhet går det att föra detta till viss kommun redan genom det befintliga statistiska registersystemet och därmed göra en redovis- ning på kommunnivå. För de alternativa utförare som har fler än ett arbetsställe och mer än en verksamhet behöver de uppgifter som finns i registren kompletteras med sådana kommunvisa specifika- tioner per arbetsställe och verksamhet som inte finns i de sta- tistiska systemet. Med hjälp av utförarregistret kan lämpliga urval 20Redovisningen sker på kommunnivå, och i vissa fall på enhetsnivå, på Internet, . 21SCB har utvecklat Företagens och arbetsställens dynamik (FAD), en metod som gör det möjligt att följa nybildningar, nedläggningar, avknoppningar och sammanslagningar av företag och arbetsställen. SOU 2009:25 Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare göras för kompletterande insamlingar som medför att en mer fullständig kommunvis redovisning kan ske. Likaså är sektorsmyndigheternas uppföljning av verksamheter- nas måluppfyllelse svår att genomföra när vissa uppgifter inte kan redovisas för alternativa utförare på kommunnivå. Det är därför viktigt att det utförarregister som jag föreslår används som urvals- ram för särskilda undersökningar, företrädesvis avseende kvalitet och resultat i den bedrivna verksamheten, förhållanden som inte framgår av SCB:s olika register och som inte partiellt finns med i dagens verksamhetsstatistik hos sektorsmyndigheterna. Utförar- registret, som föreslås hållas av SCB, ska därför stå till förfogande för alla statistikansvariga myndigheter som avser att samla in kommunstatistik där uppgifter om alternativt utförande behövs. Också SKL bör få tillgång till utförarregistret på samma villkor som de statistikansvariga myndigheterna. Insamling av uppgifter om de alternativa utförarna som avses ligga till grund för statlig statistik bör i normalfallet göras av de statistikansvariga myndigheterna, eftersom jag anser att uppgifter till grund för statlig statistik ska samlas in av statliga myndigheter i en direkt relation med dem som statistiken speglar. Mina förslag innebär därmed att kommuner och landsting inte förväntas hämta in uppgifter från sina entreprenörer särskilt för att lämna dessa vidare till statens statistikinsamling. I de fall uppgifter redan finns hos kommunerna eller landstingen kan myndigheten dock välja att samla in dem från dessa istället. , som lägger fram sina förslag , har bl.a. i uppdrag att förbättra möjligheterna att framställa statistik och göra verksam- hetsuppföljning samt säkerställa kvaliteten på vård, omsorg och insatser inom socialtjänsten.22 Förslag från utredningen kan komma att förändra förutsättningarna för hur uppgifter på område kan samlas in mest effektivt. T.ex. kan förslag som till- försäkrar kommunerna viss gemensam information om alla utförare medföra att statistikinsamling avseende alternativa uförare i vissa fall bör ske genom insamling från kommunerna istället för direkt från utförarna. Kommuner och landsting å sin sida ska naturligtvis begära de uppgifter från entreprenörerna som man anser sig behöva av egna skäl oaktat detta. Den statliga statistiken över de alternativa 22 Översyn av behandlingen av personuppgifter inom m.m. (Dir. 2007:92). Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare utförarna avses tillgodose både nationella behov och behov i kom- muner och landsting. 7.8Legala förutsättningar för förslagen om ny statistik över alternativa utförare Den officiella statistiken regleras av Lag om den officiella sta- tistiken (SFS 2001:99), Förordning om den officiella statistiken (SFS 2001:100) samt av respektive statistikmyndighets föreskrifter och allmänna råd för insamling av den statistik för vilken de har statistikansvar. De statistikansvariga myndigheternas insamling av uppgifter regleras också av Verksförordningen (SFS 1995:1322) och Förordning om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (SFS 1998:1820). Enligt Samrådsförord- ningen (SFS 1982:668) ska myndigheter som samlar in uppgifter från kommuner eller privata näringsidkare samråda med organisa- tioner som företräder uppgiftslämnarna. Den officiella statistiken ska framställas och redovisas så att enskilds identitet och för- hållanden inte röjs genom att Sekretesslagen (SFS 1980:100) och Personuppgiftslagen (SFS 1998:204) gäller också för den officiella statistiken. och har i föreskrifter (SKOLFS respektive SCB-FS) redogjort för de uppgifter som de olika huvudmännen ska lämna för respektive skolform/verksamhet. har lämnat särskilda föreskrifter (SOSFS) för de fall där person- nummerbaserade uppgifter efterfrågas. införde 2007 en ny personnummerbaserad uppgiftsinsamling från kommunerna gällande vård och omsorg enligt Socialtjänstlagen till äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Uppgiftsinsamlingen grundas på förordning (SFS 1981:1370) om skyldighet för social- nämnderna att lämna statistiska uppgifter. De personuppgifter som avses föras i ett nationellt register hos för statistik och forskning omfattas av sekretess enligt 9 kap. 4 § Sekretess- lagen. I föreskrifter (SOSFS 2007:7, 2008:15) preciseras vilka uppgifter som ska lämnas av kommunen/social- nämnderna och hur detta ska ske.23 23 I de fall begär information från enskild verksamhet måste ansvarig i verksamheten ta ställning till om ett utlämnande innebär att obehörigen röja vad man i verksamheten erfarit om en enskilds personliga förhållanden (71 b § SoL och 29 § LSS). Eftersom tillåtelse eller skyldighet att lämna uppgifter inte finns reglerad torde det vara att betrakta som ett obehörigt röjande att lämna information och den som bryter mot dessa Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare Mina förslag om insamling av uppgifter från de alternativa utförarna faller inom de uppgifter som enligt Lag om den officiella statistiken (SFS 2001:99) kan samlas in från företag och andra organisationer vilket också gäller för de kontaktuppgifter avseende alternativa utförare som kommuner och landsting ska lämna till det utförarregister som jag föreslår. Jag bedömer således att det inte behövs några ändringar i gällande lagar och förordningar. Vissa föreskrifter som utfärdas av de statistikansvariga myndigheterna kan dock behöva förtydligas ifråga om vilka uppgifter som ska samlas in från de alternativa utförare som blir föremål för nya undersökningar. Enligt statistiklagen och sekretesslagen ska inte sådana uppgifter redovisas som kan röja enskilds förhållanden. I många fall kan det därför vara svårt att i kompletta statistiska redovisningar undvika att röja en enskild alternativ utförare eftersom bakvägsidentifiering ofta blir möjlig när få utförare finns i en kommun. Ekonomiska uppgifter om ett enskilt företag kan dessutom vara extra känsliga för alternativa utförare som kan anse att risk finns för röjande av intern information som är viktig t.ex. i konkurrenssammanhang. Jag lägger inga särskilda förslag om förändringar i gällande regel- verk för begränsningar i redovisning av statistiska uppgifter med avseende på röjande av enskilds förhållanden. Gällande regelverk ska också fortsättningsvis tillämpas av de statistikansvariga myn- digheterna på ett sådant sätt att även statistik över alternativa utförare, sammanställd från befintliga register eller nyinsamlad, redovisas på ett sätt som är förenligt med regelverket. Detta bör innebära att den nya kommunstatistik som kan tas fram till följd av mina förslag kan redovisas i stort sett oinskränkt på nationell nivå, men att redovisning på kommunnivå i många fall kan behöva begränsas. Inom andra statistikområden finns exempel på hur man genom överenskommelser i förväg mellan statistikansvarig myndighet och uppgiftslämnaren kan enas om hur vissa känsliga uppgifter ska publiceras för att inte åsamka aktuella uppgiftslämnare skada. Tillvägagångssättet kallas informerat samtycke och går vanligen till så att uppgiftslämnaren i samband med inlämningen är informe- rad om att uppgifterna kommer att publiceras på ett sådant sätt att den enskildes uppgifter kan identifieras, varvid själva inlämningen bestämmelser kan dömas för brott mot tystnadsplikten enligt 20 kap 3 § BrB. Övergång till individbaserad statistik över vård och omsorg/stöd och service. Analys av vissa integritets- och sekretessfrågor. Skrivelse till regeringen . Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare av uppgifterna fungerar som bekräftelse på att uppgiftslämnaren är införstådd med detta. Kommuner och landsting får genom mina förslag, i första hand i uppbyggnadsskedet, en något större uppgiftslämnarbörda genom att de ska lämna uppgifter om de företag och organisationer som de ger ersättning till för att utföra viss verksamhet. Genom den kon- struktion av utförarregistret som jag föreslår kommer den ökade uppgiftsbördan att vara ringa, och förväntas kunna uppvägas av den nytta som de nya uppgifterna för med sig även för kommun- sektorn. I dialogen med utförarregistret får kommunerna och landstingen också tillgång till Företagsdatabasens (FDB) uppgifter om ägarförhållanden, juridisk form, storleksgrupp för företagen, om företaget är aktivt m.m., vilket kan förenkla deras arbete att göra egna redovisningar avseende vilka företag som anlitas. Redovisningen av statistik över de alternativa utförarna kommer enligt mina förslag till stor del att ske genom att använda redan befintliga uppgifter i SCB:s registerstatistiska system. På så sätt hålls uppgiftslämnarbördan för företag och organisationer nere. Detta är också ett förfarande som överensstämmer med Närings- livets regelnämnd (NNR) policy att i görligaste mån samanvända uppgifter som samlas in till den officiella statistiken.24 Därutöver föreslås kompletterande undersökningar som respektive statistik- ansvariga myndighet genomför. Nya undersökningar av detta slag medför ökad uppgiftsinsamling som ska hanteras av de insamlande myndigheterna på sedvanligt sätt vad gäller samrådsförfarande i enlighet med Samrådsförordningen (SFS 1982:668). Det kan note- ras att i de insamlingar som gör avseende äldre- omsorg med frivilligt deltagande från uppgiftslämnarna så har svarsfrekvensen från alternativa utförare varit god, troligen som en följd av att man därigenom syns i statistiken. Uppgiftslämnar- bördan har alltså ökat, men uppgiftslämnarna har också upplevt sig få någonting tillbaka av detta. 24 Regeringen gav ett uppdrag till att utarbeta ett förslag till minskat uppgiftslämnande för företag till statliga myndigheter. Även i detta uppdrag betonas hur myndigheternas hantering av uppgifter kan samordnas och effektiviseras för att därigenom minska företagens uppgiftslämnande. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringsbeslut N2007/8915/MK. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare Förbättringar av kommunstatistiken avseende alternativa utförare bör ske i tre steg: inrättande av ett särskilt utförarregister, samman- ställning av befintliga företags- och verksamhetsuppgifter med stöd av utförarregistret samt kompletterande undersökningar av de statistikansvariga myndigheterna riktade direkt till de alternativa utförarna. Statistiken över verksamhet som bedrivs i egen regi respektive av alternativa utförare bedömer jag kommer att vara i huvudsak jämförbar när alla tre stegen är genomförda vad gäller verksamhet och personal, men kanske inte fullt ut vad gäller ekonomi. Delvis ansluter jag mina förslag till de förslag om alternativa utförare som lades i betänkandet Jämförelsevis – styrning och upp- följning med nyckeltal i kommuner och landsting (SOU 2005:110): RKA föreslår att uppgiftsinsamling av kommunernas köp av entre- prenader via räkenskapssammandraget görs mer detaljerat. RKA före- slår att SCB gör nödvändiga förändringar av räkenskapssammandraget. RKA föreslår också att register upprättas hos SCB över de företag som kommunerna anlitar. Kommunerna föreslås att på frivillig väg rappor- tera denna information till SCB, som med hjälp av denna kan kom- plettera övrig uppgiftsinhämtning med enkäter till företagen.25 Den första delen av RKA:s förslag avseende Räkenskapssamman- draget för kommuner (RS) har påverkat RS, men den senare delen av förslaget med register och kompletterad upp- giftsinhämntning har inte genomförts. Jag går vidare från den delen av RKA:s förslag och fördjupar förslagen om ett utförar- register och de undersökningar som behöver göras. 25 Den kommitté som lade betänkandet SOU 2005:110 antog namnet Rådet för kommunala analyser (RKA), därav subjektet RKA i dess förslag. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare Jag föreslår mot denna bakgrund följande: SCB ges i uppdrag att inrätta och underhålla ett särskilt utförarregister över företag och organisationer som utför verksamhet som finansieras av kommuner och landsting. Registret ska vara kopplat till SCB:s Företagsdatabas och därigenom ge tillgång till uppgifter i SCB:s registerstatistiska system. I uppdraget ingår att konstruera och beskriva utförar- registret så att det kan användas som urvalsram av statistik- ansvariga myndigheter, och andra intressenter, för särskilda undersökningar riktade till alternativa utförare inom kommunsektorn för att tillgodose statistikkrav som ställs för att följa upp och utvärdera verksamheterna i den kommunala sektorn. Hur registret i detalj inrättas och underhålls beskrivs i Bilaga 7. möjliggör dels årlig publicering av basfakta som hämtas från SCB:s Företagsdatabas (), dels en mer utvidgad publicering av ekonomi och personal för de alter- utförarna med hjälp av uppgifter från Företagens ekonomi (FEK), Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) och den longitudinella databasen . SCB ges i uppdrag att publicera basfakta över alternativa utförare på nationell och lokal nivå på basis av det register- statistiska systemet . Redovisningarna bör sam- ordnas med de redovisningar som föreslås av projektet om finansiärer och utförare inom vården, skolan och omsorgen enligt förslagen i SCB Bakgrundsfakta Ekonomisk statistik 2009:1 när dessa förslag genomförs. SCB ges i uppdrag att ta fram kompletterande undersök- ningar baserade på utförarregistret så att redovisning av de alternativa utförarnas ekonomi kan ske på kommunnivå fr.o.m. . Sådana kompletterande under- sökningar bör kunna genomföras som urvalsförstärkningar baserade på utförarregistret till exempel i samband med de s.k. specifikationsundersökningar som görs inom Företagens ekonomi (FEK) eller som specialundersökningar vid sidan av FEK. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare och ges i uppdrag att redovisa för regeringen hur verksamhetsstatistiken ska publi- ceras så att de alternativa utförarnas verksamhet särskild framgår. I förekommande fall ska myndigheterna också beskriva vilka nya undersökningar som bör genomföras för att statistiken över alternativa utförare ska bli jämförbar med verksamhetsstatistiken över verksamhet i egen regi. 8Ny och förbättrad personalstatistik 8.1Allmänt om dagens personalstatistik Kommunernas och landstingens verksamhet är personalintensiv och utgörs huvudsakligen av tjänsteproduktion. Detta innebär att resultatet av verksamheten till mycket stor del avgörs i det direkta mötet mellan de som arbetar i verksamheten och de som tar emot tjänsten, dvs. i första hand brukarna men också medborgarna i vid mening. Personalens kompetens, sammansättning, genomström- ning m.m. är avgörande för verksamhetens kvalitet vilket innebär att styrning i hög grad är en fråga om hur väl kom- muner och landsting når sina mål i dessa avseenden. personalstatistik behövs därför som ett eget samlingsbegrepp till stöd för både lokal och nationell styrning. I detta kapitel går jag igenom den personal- och sysselsätt- ningsstatistik som finns och hur den, med vissa förbättringar, kan läggas till grund för en särskild personalstatistik utifrån detta styrningsperspektiv. Mina förslag avser s.k. totalräknade statistik- register som tar att färdigställa vilket innebär att statistiken i mindre utsträckning kan stödja brukarnas val av utförare. Infor- mation till stöd för brukarval måste gälla den dagsaktuella situa- tionen i respektive kommun ner på enhets- och utförarnivå. Kom- muner och landsting har som huvudmän för verksamhet där olika utförare kan väljas ansvar för att brukarna kan göra ett så välinfor- merat val som möjligt. Detta har särskilt påpekats i en rapport från avseende alternativa utförare av äldreomsorg.1 1 , Statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg. Avsnitt 3 Vilka krav ställer kommunerna i entreprenadavtalen.