sou · GXB325 · 2009-03-09 00:00:00 — Källa: SCB Räkenskap för kommuner 1999-2007. SKL Ekonomisk statistik för landsting 2001-2007. På grund av omläggningar av statistiken kan motsvarande uppgifter för landstingen inte tas fram än 2001. Kommunerna har ökat sin andel av köp av verksamhet från 1999-2007 inom utbildningsområdet , och där främst inom gymnasieskolan, medan andelen köp av verksam- het inom områden ökade . Också när man ser till kostnaderna i löpande priser har köpen procentuellt sett ökat mest inom utbildnings- området med , från 1999 till 2007. kostnader för köp av verksamhet har ökat från 1999 till 21,6 mil- jarder kronor 2007 () och kostnaderna inom förskole- verksamheten har ökat , från till . Landstingens kostnadsandel för köp av verksamhet från företag i näringslivet ökade . gick dock bland annat ett sjukhus från driftformen kommunalt bolag tillbaka till drift i egen regi, vilket förklarar att kostnadsandelen 2002-2003 var . Landstingens kostnader för köp av verksamhet har ökat , från 2001 till 2007. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare Ovan redovisades en bild av alternativt utförande i kommun- sektorn från konsumtionssidan. Om vi istället tittar på utbudssidan i den officiella statistiken över näringslivets utveckling får vi en bild som stämmer väl överens med bilden från konsumtionssidan. Företag i näringsgrenarna vård, omsorg och utbildning Vård och omsorg för äldre Källa: Basfakta för företag enligt Företagens ekonomi (FEK), Ökningen av såväl antalet företag, anställda som nettoomsättnings- ökningen visar på att näringslivets utbud av tjänster inom vård, omsorg och skola, oavsett vem som finansierat verksamheten, vuxit kraftigt . I löpande priser har omsättningen bland företagen inom förskoleverksamhet och skola vuxit med 50 pro- cent, inom vård- och omsorgsområdet och inom hälso- och sjukvården . Detta kan jämföras med motsvarande kostnadsökning 2003-2006 för kom- munernas och landstingens köp av verksamhet som var för utbildningstjänsterna, för socialtjänsterna och för hälso- och sjukvårdens köp. Den lägre procentuella ökningen för kommuners och landstings kostnader för köp av verksamhet indikerar att en större del av företagens omsättnings- ökning finansieras av andra kunder än kommuner och landsting. I redovisningar av statistik för alla ekonomiskt aktiva företag, oavsett samhällssektor, används Standard för svensk näringsgrens- indelning (SNI) som indelningsgrund. En branschkod enligt SNI består av fem siffror av vilka de fyra första måste överensstämma med den internationella klassificeringen NACE. Den femte siffran i SNI används för att kunna göra egna nationella indelningar.3 3 SNI är samordnad med EU:s statistiska näringsgrensindelning NACE, Nomenclauture statistique del Activités économiques dans la Communauté Europénne. NACE/SNI skiljer i allmänhet inte på marknadsinriktade eller icke-marknadsinriktade verksamheter. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare I översynen av SNI 2002 gjordes ett flertal förändringar av indel- ningen i första hand på 5-siffernivån för att förbättra anpassningen till de nationella verksamheterna. De verksamheter som enligt SNI 2007 redovisas under utbildning, vård- och omsorg stämmer väl med den verksamhetsindelning som används för den icke-mark- nadsinriktade verksamheterna inom respektive sektorsområde, dvs. den verksamhetsindelning som används inom kommunstatistiken. Tabell 7.2 SNI 2007. Specialiserad sluten somatisk hälso- och sjukvård Specialiserad sluten psykiatrisk hälso- och Primärvårdsmottagningar med läkare m.m. 85.122*, 85.327*, Annan allmän öppen hälso- och sjukvård, ej Specialistläkarverksamhet inom öppenvård, på 85.112*, 85.113*, Specialistläkarverksamhet inom öppenvård, ej på 85.112*, 85.113*, Primärvård, ej läkare föreliggande standarden, SNI 2007, fastställdes av SCB och gäller . Användandet av NACE är obligatoriskt inom det europeisk-statistiska systemet. Se MIS 2007:2, SNI 2007 - Standard för svensk näringsgrensindelning 2007. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare 2009:25 Annan öppen hälso- och sjukvård, utan läkare 85.112*, 85.143* Boende med särskild service för personer med 85.113*, 85.312* utvecklingsstörning eller psykiska funktionshinder Boende med särskild service för barn och ungdomar 85.112*, 85.143*, Boende med särskild service för vuxna med 85.112*, 85.143*, Vård och omsorg i särskilda boendeformer för äldre 85.143*, 85.311 Vård och omsorg i särskilda boendeformer för Annan vård och omsorg med boende Heldygnsvård med boende för barn och ungdomar Omsorg och sociala insatser i övriga boendeformer Öppna sociala insatser för äldre personer Öppna sociala insatser för personer med 85.322, 85.328* Öppna sociala insatser för barn och ungdomar med Öppna sociala insatser för vuxna med Övriga öppna sociala insatser för vuxna 75.212*, 85.325 7.3Statistikbehov avseende alternativa utförare Den allmänna utgångspunkten är att kommunstatistiken ska vara jämförbar oavsett utförare. Det kan då förefalla naturligt att helt enkelt rikta alla undersökningar som kommuner och landsting ska besvara också till de alternativa utförarna. går det inte att göra så eftersom dessa undersökningar är konstruerade för att besvaras av huvudmän medan de alternativa utförarna bedriver delar av Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare verksamheten i en annan och mer begränsad egenskap av upp- dragstagare.4 Undersökningar riktade till alternativa utförare behöver därför konstrueras i särskild ordning för att uppgifter som motsvarar de uppgifter som finns om verksamhet bedriven i egen regi ska kunna samlas in. Vidare är det så att statistik om alternativa utförare till betydande del kan redovisas på basis av befintliga uppgifter, se följande avsnitt i detta kapitel. För att kunna följa de strukturella förändringar som sker i samhället samt beräkna volymutveckling, produktivitet och effekti- vitet inom olika verksamhetsområden är det nödvändigt med ett statistiskt underlag som redovisar ekonomi och prestationer i jämförbara termer och begrepp oavsett om verksamheten bedrivs i egen regi eller av alternativa utförare. Det underlag som krävs för en nationell uppföljning av välfärdssektorn ska också överensstäm- ma med den statistik som i likhet med andra EU-länder är förbundna att producera och leverera till EU samt med annan statistik som används i internationella jämförelser av vård, omsorg och skola, t.ex. av och FN. I korthet är det följande användningsområden av kommun- statistiken som fordrar att statistiken är likvärdig oavsett om verksamheten bedrivs i egen regi eller av alternativa utförare: SCB redovisar enligt ENS/ESA-manualen beräkningar av volym- utvecklingen för den offentliga sektorns produktion.5 De alterna- tiva utförarna ingår i beräkningarna för privat sektor och de utgör ingen egen sektor, men för jämförelser av produktivitet mellan egen regi och alternativt utförande behöver de alternativa utförar- nas produktivitet kunna beräknas separat. 4Ett undantag från detta är fristående skolor som är egna huvudmän. 5ENS/är Europeiska rådets förordning (EG 2223/96) om Europeiska national- och regionsräkenskapssystemet i gemensamheten (ESA95). ENS/är ett integrerat system av ekonomiska konton och utgör den europeiska versionen av System of National Accounts. Begreppsförklaringar inom nationalräkenskaperna. Volymberäkningar inom offentlig sektor. Bakgrundsfakta till den ekonomiska statistiken. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare Beräkningar av det sociala skyddet (ESSPROS) inom NR-systemet De gemensamma principerna för beräkningar av det sociala skyddet är fastlagda i ESSPROS som publiceras av Eurostat.6 kan inte redovisa de tjänster som levereras av alternativa utförare till . Beräkningar av BNP och Hälsoräkenskaper inom NR-systemet I de balansavstämningar som genomförs vid beräkningen av BNP för att få en enhetlig bild av det ekonomiska läget stämmer NR av tillgång och användning på drygt fyrahundra produktbalanser för hela riket. För varje produktgrupp görs en balans där man jämför hur mycket som har producerats och vilka sektorer som har använt det. För att fördela den kommunala försäljningen på produkt- grupper används uppgifter från kommunernas och landstingens räkenskapssammandrag. Staten har det yttersta ansvaret för att medborgarnas behov av vård, omsorg och skola tillgodoses och att kvaliteten i verksamheterna är tillfredsställande. I detta ansvar ligger dels ett övergripande ansvar för uppföljning och utvärdering av verksamheterna och dels ett tillsynsansvar att verksamheterna utförs enligt lagar och förord- ningar. Uppföljning av verksamheternas måluppfyllelse En viktig aspekt av måluppfyllelse är tillhandahållandet av tjänster med lika god kvalitet och på lika villkor för alla som bor och vistas varaktigt i landet oavsett geografisk hemvist, kön och sociala och ekonomiska förhållanden vilket formuleras som portalparagrafer i , Socialtjänstlagen och Hälso- och sjukvårdslagen. 6 Social Protection Expenditure and Receipts. Utgifter för det sociala skyddet i och samt utgifternas finansiering 2001-2006. Statistiska meddelanden NR 15 . Socialt skydd definieras i manualen som samtliga insatser från offentliga eller privata organ som syftar till att avlasta hushåll och enskilda personer från speciellt definierade risker eller att tillgodose speciellt definierade behov, under förutsättning att insatsen inte kräver en samtidig gentjänst eller att insatsen är baserad på individuella arrangemang. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare De sektorsansvariga myndigheterna har ansvar för att verksam- heterna inom respektive område fungerar enligt lagar och förord- ningar och är också tillsynsmyndigheter. är tillsynsmyndighet för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning och för hälso- och sjukvård. Länsstyrelserna och ansvarar gemensamt för till- synen av kommunernas socialtjänst. Länsstyrelserna har det operativa ansvaret, men detta förs över till Social- styrelsen. När myndigheten genom föreskrifter till kommuner och landsting begär in viss information för att tillse att verksamheten sker enligt lagar och förordningar ska detta också gälla de alternativa utförarna för att man ska kunna få en fullständig bild av hur de offentligt finansierande verksamheterna utförs. Motsvaran- de ordning gäller för myndigheter som ansvarar och utövar tillsyn för områden inom den kommunala verksamheten. t.ex. Natur- vårdsverket m.fl.. Kommun- och landstingsledningarnas uppföljning Likvärdig statistik över egen regi och alternativt utförande krävs dels för att se om invånarna får en likvärdig verksamhet oavsett utförare, dels som kontroll av att effektiva val gjorts vid köp av verksamhet från alternativa utförare.7 I många grupper av kommuner som arbetat i SKL:s Jämförelse- projektet framkommer behov av att nya uppgifter som belyser verksamheterna samlas in. Dessa uppgifter bör finnas både för verksamheter som bedrivs i egen regi som för alternativa utförare. Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) har också påtalat detta i skrifterna Att skapa resultat med nyckeltal. 7 I samband med införandet av Lagen om valfrihetssystem (LOV) tillhandahåller Kammar- kollegiet en nationell webbplats för valfrihetssystem där kommuner, landsting och andra kommunala och landstingskommunala organ som upphandlar tjänster inom hälso- och sjukvården samt ska annonsera. Avsikten med webbplatsen är att företag som vill leverera tjänster till kommuner och landsting ska hitta de tjänster som efterfrågas i hela landet. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare SKL:s och publikationer under rubriken baseras delvis på särskilda insamlingar som då genom- förs på ett likvärdigt sätt oavsett utförare. Brukarnas och medborgarnas val och inflytande Brukarnas och medborgarnas behov av information gäller dels den information som behövs för att kunna göra ett insiktsfullt val av verksamhet som på bästa sätt tillgodoser de aktuella behoven, dels den information som behövs för att kunna värdera kommunled- ningens sätt att fullgöra sitt uppdrag. 7.4Alternativa utförare finns dolda i statistikregistren I den officiella statistiken redovisas uppgifter avseende ekonomi, sysselsatta, näringsgren m.m. för alla företag och organisationer som är ekonomiskt aktiva inom vård, omsorg och utbildning och andra branscher. De företag till vilka kommuner och landsting överlåtit driften av viss verksamhet ingår därmed i näringslivet även om finansieringen av verksamheten sker med offentliga medel via kommuner och landsting. I detta sammanhang räknas också vissa av hushållens icke-vinstdrivande organisationer (HIO) som mark- nadsproducenter i näringslivet eftersom de är ekonomiskt aktiva och säljer tjänster enligt avtal till kommuner och landsting.8 De alternativa utförarna finns alltså med i de register som ligger bakom företagsstatistiken, men är inte markerade med just denna egen- skap. Ett grundläggande steg för att utvidga kommunstatistiken med uppgifter om de alternativa utförarna är därför att söka ut och 8 Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (HIO) består av icke-vinstdrivande orga- nisationer som utgör separata juridiska enheter, vilka betjänar hushåll och vilka är privata övriga icke marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser, utom vad som kommer från tillfälliga försäljningar, utgår från frivilliga bidrag, kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, från betalningar från offentliga sektorn och från kapital- inkomster. HIO utgör inte en egen institutionell sektor i de svenska nationalräkenskaperna, utan redovisas tillsammans med hushållen i hushållssektorn. Exempel på organisationer som ingår i HIO är idrottsföreningar, fackföreningar och religiösa samfund. Se Begreppsför- klaringar NR. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare sammanställa den information som finns i befintliga statistik- register. SCB håller tre statistiska basregister, Företagsdatabasen (), Registret över totalbefolkningen (RTB) och (FR)9 vilka utgör grunden för det registerstatistiska systemet. De innehåller de för samhället centrala objekten företag, individer respektive fastigheter. Basregistrens roll är att definiera objekten i systemet där väldefinierade objektsavgränsningar och hög täck- ningsgrad är viktiga egenskaper och avgörande för kvaliteten i hela systemet. Till respektive basregister finns koppling till andra register som innehåller mer detaljerad information om motsvarande objekt. Likaså finns kopplingsmöjligheter mellan de tre bas- registren. Undersökningen Företagens ekonomi (FEK) innehåller ytterligare uppgifter som behövs för att framställa statistik om de alternativa utförarna. SCB:s företagsdatabas () I FDB registreras företag10 och deras arbetsställen11 med uppgift om den bransch enligt SNI12 inom vilken verksamheten huvud- sakligen bedrivs. Registret över totalbefolkningen (RTB) Registret över totalbefolkningen (RTB) baseras på den folkbok- föring som sköts av skatteförvaltningen. RTB används framförallt som ett basregister för framställning av statistik avseende befolk- 9Fastighetsregistret (FR) sköter SCB på uppdrag av Lantmäteriet som är statistikansvarig myndighet för FR. Lantmäteriet ansvarar för geografisk information, fastighetsindelning, det geodetiska referenssystemet och fastställer ortsnamn. 10Företag är liktydigt samtliga juridiska personer samt fysiska personer som uppfyller minst ett av följande kriterier: momsregistrerad, arbetsgivarregistrerad, har inregistrerad firma, F-skatteregistrerad i momsbefriade branscher. 11Alla verksamma företag har minst ett arbetsställe. Arbetsställe avser i normalfallet varje geografiskt avgränsad enhet där ett företag bedriver verksamhet. Inom den offentliga sek- torn har en del kommuner och landsting en arbetsställeavgränsning som utgår från deras olika förvaltningar och nämnder. Lönesummor, preliminär A-skatt m.m. är uppgifter som är kopplade till arbetsställe. 12I den officiella statistiken klassificeras samtliga produktionsenheter – företag, arbetsställen etc. – som bedriver näringsverksamhet efter den aktivitet som bedrivs enligt Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI). Aktivitet avser en process i vilken en viss kombination av olika produktionsfaktorer (insatsvaror, realkapital och arbetskraft) ger upphov till ett utflöde av produkter (varor och tjänster). Meddelande i samordningsfrågor för officiell statistik. Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI) Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare ningens storlek och sammansättning med fördelning på kön, ålder, civilstånd m.m. i landets olika indelningar.13 är uppbyggt av fem delar: allmänna delen, inskrivningsdelen, adressdelen, byggnadsdelen och taxeringsupp- giftsdelen. Registret kan sägas fylla samma funktioner för fastig- heter som RTB gör för befolkningen. Företagens ekonomi (FEK) Företagens ekonomi (FEK) omfattar alla ekonomiskt aktiva före- tag i näringslivet och tjänstesektorn som levererar tjänster till kommunsektorn.14 Grunden för registret är de variabler som är gemensamma för alla företag vilka hämtas från företagens deklarationer, Standardiserade räkenskapsutdrag (SRU), via Skatte- verket. För att kunna redovisa mer detaljerade uppgifter om före- tagens ekonomi på en aggregerad nivå kompletteras den gemen- samma variabeluppsättningen med ytterligare variabler som samlas in via tre s.k. specifikationsundersökningar baserade på olika urval. Basregistren, andra register och vissa särskilda undersökningar kombineras till sammanhållna statistiksystem för olika ändamål: Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) De grundläggande uppgifterna i RAMS avser individens förvärvs- arbete eller näringsverksamhet och information i anslutning till detta. Den väsentligaste källan för dessa uppgifter hämtas från administrativa register. Information om anställda återfinns på de kontrolluppgifter som varje arbetsgivare är skyldig att lämna till för de personer som fått kontant bruttolön eller annan ersättning utbetald . Uppgifterna från kompletteras med företags- och arbetsställeinfor- 13Förändringar i folkbokföringen används som underlag för statistik om flyttningar, födda, dödsfall, giftermål och skilsmässor. Många av SCB:s individundersökningar gör sina urval från RTB. Registret används också som en databas där kompletterande uppgifter kan hämtas till andra undersökningar. 14Tjänstesektorn 2006 enligt Företagens ekonomi. Statistiska meddelanden NV 19 . Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare mation från SCB:s Företagsdatabas (). Övriga uppgifter häm- tas från över totalbefolkningen (RTB), Inkomst- och taxeringsregistret, Befolkningens utbildning samt Befolk- ningens studiedeltagande. Redovisning av uppgifter från RAMS om befolkningens sysselsättning inom olika näringsgrenar enligt svensk näringsgrensindelning (SNI) är möjlig för företag och arbets- ställe.15 För företag i näringslivet är möjligheterna att fördela per- sonalen på arbetsställen med en viss näringsgrenskod god i RAMS eftersom kontrolluppgifter lämnas för respektive arbetsställe. För vissa kommuner där personalen samlas på ett arbetsställe, t.ex. , kan arbetsstället delas upp per förvaltning så att redovisningen av personal ändå sker på flera arbetsställen med skilda näringsgrenskoder. Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier () innehåller samtliga personer som varit folk- bokförda i den 31/12 respektive år. Över tid kan man statistiskt följa individens övergångar mellan exempelvis perioder med förvärvsarbete, arbetslöshet och sjukdom kopplade till ett stort antal bakgrundsvariabler. I är det primära objektet individen, men i databasen finns kopplingsmöjligheter till ytter- ligare ett antal objekt såsom familj, arbetsställe, företag. innehåller även mera detaljerade data om sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringen för individen. Sjuk- och föräldraförsäk- ringsdata hämtas från Inkomst- och och från . 15 Arbetsställets identitet i RAMS kallas arbetsställenummer (AST-nr) och följer företagens organisationsnummer. Variabeln är i de flesta fall knuten till respektive arbetsställe i FDB via CFAR-numret som är SCB:s Företagsregisters åttasiffriga identitet för arbetsställen. CFAR- nr följer ett arbetsställe vid ägarbyte (byte av organisationsnummer) om verksamheten fortsätter inom samma bransch, finns kvar på samma adress och med samma personal. Om ett arbetsställe endast byter besöksadress, det vill säga flyttar sin verksamhet och sin per- sonal, behålls också CFAR-nr. För att kunna följa varje arbetsställe över tiden får varje arbetsställe en FAD-identitet i RAMS/Företagens och arbetsställenas dynamik (FAD), vilket gör det möjligt att följa individens koppling till företag och arbetsställe samt studera in- och utflödet av personal, uppdelningar och sammanslagningar av arbetsställen samt nya och nedlagda arbetsställen. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare 7.5Ett särskilt register över alternativa utförare För att kunna nyttja de uppgifter som finns i de registerstatistiska systemen om företag och organisationer som utför kommunalt finansierad verksamhet, behövs information om vilka företag och andra organisationer i näringslivet som kommuner och landsting köper verksamhet av. Med stöd av sådan information kan de alternativa utförarna särskiljas i de olika statistikregistren så att ett register över alternativa utförare kan upprättas som fungerar som urvalsram i två hänseenden, dels för att framställa statistik om de alternativa utförarna från befintliga register, dels för att rikta nya insamlingar direkt till de alternativa utförarna. Jag har därför givit SCB i uppdrag att utreda hur och till vilken kostnad SCB kan tillhandahålla ett uppdaterat register över alternativa utförare. SCB:s uppdrag redovisas i sin helhet i Bilaga 7 och huvuddragen i hur registret kan inrättas och förvaltas beskrivs nedan. Register över alternativa utförare Registret ska vara en uppdaterad rampopulation över alternativa utförare. Registret skapas och underhålls genom att kommuner och landsting anger de företag och organisationer för vilka man redovisar kostnader i Räkenskapssammandragens avdel- ningar för köp av verksamhet respektive köp av stödverksamhet.16 Utförarna identifieras och läggs till i SCB:s företagsdatabas () och markeras med egenskapen alternativa utförare. De kan därmed kopplas till övriga register i SCB:s registerstatistiska system så att statistik över alternativa utförare kan tas fram. Registret ska också kunna utgöra en urvalsram för särskilda undersökningar av de alternativa utförarnas ekonomi, kvalitet och resultat inom respek- tive verksamhetsområde. Insamling av vilka alternativa utförare som kommuner och landsting anlitar förväntas ske via en webbapplikation som är kopplad till SCB:s företagsdatabas () och till uppgifter om indelningen av verksamhetsområden i Räkenskapssammandraget för kommuner (RS). På så vis skapas en webbtjänst där kommuner 16 Stödverksamhet är sådant arbete som görs för att huvudverksamheten (utbildning, omsorg etc.) ska kunna utföras, t.ex. städning, måltidsproduktion och administration. Registret över alternativa utförare bör innehålla även de som utför stödverksamhet så länge som de upp- gifterna särskilt efterfrågas i RS. Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare och landsting på ett enkelt sätt kan välja ut och registrera sina alternativa utförare och ange inom vilka verksamhetsområden som dessa är aktiva enligt RS-indelningen. Om en utförare till synes inte finns i FDB ska nyregistrering kunna ske on-line. Eftersom webbtjänsten är kopplad till FDB får uppgiftslämnarna tillgång till information från FDB som närmare beskriver de aktuella före- tagen. De kan ladda hem uppgifter om sina egna alternativa utförare uppdaterade med aktuell FDB-information och på så sätt få en historik över vilka utförare de handlat tjänster ifrån.