sou · GXB388 · 2009-11-02 00:00:00 — För nivå 2 är utsläppsfrekvensen ungefär en faktor 10 till 100 lägre. Dessa avser utsläpp utöver vad som gäller enligt regeringsbesluten om utsläppsbegränsande åtgärder. Någon aktuell nivå 3-studie finns inte för svenska kärnkraftsreaktorer. Tillståndshavarna har efterhand som PSA-metodiken utvecklats och analysresultat framkommit systematiskt åtgärdat upptäckta svagheter i anläggningen för att uppnå säkerhetsmåltalen36, vilka är 36 Probabilistic Safety Goals - Status and Experience in and . SKI Report 2007:06. en total härdskadefrekvens lägre än 10-5 för nivå 1 och en utsläppsfrekvens som är en faktor 10 eller 100 lägre för nivå 2. Motsvarande detaljerade och heltäckande analyser görs inte för andra kärntekniska anläggningar i och som har en annan riskbild. För dessa anläggningar är det vanligen förenklade risk- analyser. I anläggningar där kärnämne hanteras eller där använt kärnbränsle förvaras kan personalen skadas vid en radiologisk olycka (kriticitetsolycka) men det blir ingen allvarlig påverkan i omgivningen motsvarande vad som kan uppkomma vid ett svårt reaktorhaveri. 26.1.9Konsekvenser vid svåra reaktorhaverier genomförde dåvarande i samråd med dåvarande () en probabilis- tisk analys av omgivningskonsekvenserna av en stor olycka (PSA 3).37 Studien som genomfördes för samtliga svenska kärnkraftlägen omfattade hälsokonsekvenser, effekter för livsmedelsproduktionen och saneringsinsatser. Totala kostnader för samhället togs däremot inte upp. Här redovisas en uppdatering av beräkningar och slut- satser i denna studie. Underlaget har tagits fram av Strålsäkerhets- myndigheten och Kommuner och Landsting. Utgångspunkterna för en studie som den som genomfördes är i väsentliga drag desamma som då, med den enda stora skillnaden att nu är nedlagt. Det meteo- rologiska statistiska underlaget kan anses vara helt detsamma, skillnaderna i befolkningsfördelning är så små att de bara marginellt slår igenom i beräkningsresultaten. Kärnkraftverken ligger i områden som även är turistområden och att bedöma antalet människor som eventuellt kan komma att drabbas kan därför vara förenat med svårigheter och även ställa särskilda krav på kriskommunikationen. De framräknade möjliga utsläppsmängder och utsläppsförlopp (källtermer) som användes i den tidigare studien är fortfarande i huvudsak tillämpliga. En förnyad genomgång har genomförts utifrån de beräk- ningsprinciper som utnyttjades i den tidigare studien. Specifikt har resonemanget även centrerats kring diskussionen av tre 37 Publicerad som 95-32 (). olyckssekvenser med varierande allvarlighetsgrad. Exemplen utgår från en olycka som medfört att stora delar av härden smält. Baserat på de probabilistiska beräkningar som redovisas här ovan kan man anta att om en sådan olycka inträffar så kommer i de flesta fall utsläppsbegränsande åtgärder att reducera utsläppen till omgiv- ningen. Det finns goda förutsättningar för att dessa ska fungera bättre än de angivna konstruktionskraven. Tre principiellt olika utsläppssituationer kan särskiljas: 1.de utsläppsbegränsande åtgärderna fungerar mycket väl (realistiskt haveriutsläpp), 2.de utsläppsbegränsande åtgärderna fungerar enligt konstruk- tionskravet (nominellt haveriutsläpp) och 3.de utsläppsbegränsande åtgärderna har ingen effekt, t.ex. på grund av inneslutningsbrott (restriskutsläpp). Dåvarande SKI tog fram källtermer (utsläppsmängder av olika nuklider, tidsförlopp, värmeutveckling) som skulle svara mot dessa tre situationer för reaktorer av typen PWR och BWR. Dessa är med några smärre modifikationer fortfarande giltiga. Scenarierna för olycksförloppen i en kokvattenreaktor baserades på en reaktor i , men liknande förlopp kan tänkas i denna typ av reaktorer vid övriga anläggningar. Tänkta möjliga olyckssekvenser som leder fram till de tre utsläpps- situationerna finns redovisade i den ovan nämnda rapporten. Vid realistiskt utsläppsförlopp avgår av ädelgaserna och av joden till omgivningen genom haverifiltret med början efter 6 (PWR) respektive 15 (BWR) timmar. Av lättflyktiga ämnen (bl.a. övrig jod och cesium) avgår andelen 2·10-6 (två miljondelar) genom diffust läckage av svårflyktiga och mycket svårflyktiga nuklider fem respektive femtio gånger mindre. Utsläppet börjar efter 2 och varar i , förutom ett mindre ädelgasläckage som pågår i . Ett nominellt haveriutsläpp ser likadant ut vad gäller ädelgaserna. Av de lättflyktiga nukliderna läcker andelen 1·10-3 (en tusendel) och av svårflyktiga och mycket svårflyktiga nuklider fem respektive femtio gånger mindre än så. Tidsförloppen är desamma som vid realistiskt haveriutsläpp. Vid restriskutsläppet sker hela utsläppet , med start efter snabbstopp för en BWR. Utsläppet från en PWR bedöms komma något senare, kanske . av ädelgaserna, av de lättflyktiga ämnena, av de svårflyktiga och av de mycket svår- flyktiga ämnena når omgivningen. Utsläppet har i detta fall en temperatur runt 100˚C, i de tidigare fallen betydligt lägre. Det förtjänar att påpekas att de här upptagna utsläppsfallen endast är exempel på situationer som kan uppkomma. Utredningen vill även fästa uppmärksamhet på att den beskrivning av utsläppsnivåer och tidsangivelser som framgår ovan inte är anpassad till den beredskapsplanering som finns enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ska bered- skapen vara dimensionerad utifrån dessa nivåer kommer det att kräva resurser som inte täcks av de avgifter som tas ut från kärnkraftsindustrin. Krav på beredskap som omfattar t.ex. och avstängning av vissa geografiska områden kommer att kräva mer resurser, om det över huvud taget är möjligt att kunna få till stånd en beredskap som kan möta en sådan kravnivå. 26.1.9.3 Nuklidinnehållet i härden Sedan den förra studien genomfördes har en generell, om än måttlig, effekthöjning genomförts vid de svenska kraftverken. I och med att kraven på utsläppsbegränsande åtgärder normerades mot en given termisk effekt får detta förhållande genomslag i de nu genomförda beräkningarna endast i restriskfallet. Vidare visar till inlämnade redovisningar av reaktorinventarierna från , Forsmark och att innehållet per effektenhet av framför allt vissa långlivade nuklider i härden är högre än vad som ansattes vid studien . Detta påverkar utsläppsmängderna i samtliga fall, men även här är det endast för restriskfallet förändringarna blir märkbara i beräknings- resultaten. I den tidigare studien användes doskonverteringsfaktorer från 1980-talet38. har nyare uppsättningar använts.39 Övriga beräkningsförutsättningar liksom parameterval har bibe- hållits från den tidigare studien. 26.1.9.5 Stråldoser och markbeläggning Allmänt kan konstateras att de förnyade beräkningarna för realistiskt och nominellt utsläpp ger resultat som är mycket lika de som redovisades i . För restrisk- utsläppet blir markdoserna på tiotals års sikt och storleken på cesiumbelagda ytor för givna beläggningsnivåer något högre än vad som beräknades 1995. Skulle de utsläppsbegränsande åtgärderna fungera fullt ut blir konsekvenserna relativt begränsade. Vid gynnsamt väder skulle endast några enstaka cancerfall tillkomma till följd av olyckan, vid ogynnsamt väder möjligen 50 fall. Inga akuta strålskador kommer att uppstå utanför anläggningen. Livsmedelsproduktionen skulle påverkas ut till , men endast (). Betande djur behöver under upp till en månad flyttas ut ur en sektor på till ett avstånd av . Om de utsläppsbegränsande åtgärderna fungerar enligt konstruk- tionskraven, nominellt utsläpp, så är utsläppen av ädelgaser desamma som vid realistiskt utsläpp, men övriga utsläppen av övriga ämnen är 500 gånger större. Det innebär att dos från markbeläggning och indirekt via föda tillkommer. Vid gynnsamt väder (framför allt vind från land) tillkommer även i detta fall endast några få cancerfall på grund av olyckan. Vid vanligt före- kommande väder kan man förvänta sig upp till 100 cancerfall. Denna siffra kan stiga till det dubbla eller något mer vid mycket ogynnsamt väder. Akuta strålskador uppträder inte heller vid denna olyckstyp. Så länge de utsläppsbegränsande åtgärderna fungerar kommer inte några speciella sjukvårdresurser att krävas. När det gäller den akuta krishanteringen så kommer däremot ett stort behov av krisinformation, råd och stöd till allmänheten att uppstå. 38Kocher, Health Phys Vol 45 No 3, 1983, ICRP 56 (1989). och Leggett R.W. (1996) DCFPAK: Dose coefficient data file package for ; för interndoser ICRP publikationerna 71 och 72 (1995). troligt att det dessutom skulle uppstå stora konsekvenser för samhället. Stor oro för strålning kan sprida sig i samhället och påverka människors handlingsmönster, arbetsplatser kan komma att drabbas av personalbortfall då personer väljer att stanna hemma eller resa bort från den angränsande regionen. Detta kan i sin tur leda till svårigheter att upprätthålla samhällsviktiga verksamheter men även resultera i minskad handel och minskat resande vilket kommer att påverka ekonomin i landet. En ungefärlig 90-graders sektor i vindriktningen ut till en á från utsläppspunkten bör utrymmas före molnpassage, och personer som vistas därifrån och ut till någon eller några ytterligare mil i vindriktningen bör uppehålla sig inomhus. Vid ogynnsamma vädersituationer kan det bli aktuellt att evakuera känsliga befolk- ningsgrupper under efter utsläppet. Vid regn kan markbeläggningen av jod bli mycket stor nära utsläppspunkten. Om utsläppet sker kan det bli nödvändigt att använda ersättningsfoder inom ett område på 5–för att mjölken ska kunna användas. Vid uppehållsväder blir ett avsevärt mindre område berört. Skulle de utsläppsbegränsande åtgärderna inte ha någon effekt, teoretiskt möjligt men ytterst osannolikt, så blir konsekvenserna mycket allvarliga. Varningstiden är så kort och utsläppet så stort och häftigt att det inte kan uteslutas att några personer kan uppehålla sig oskyddade inom från anläggningen och då få så stora doser vid molnpassagen att akuta strålskador kan uppkomma. Dessa kräver då speciella sjukvårdsinsatser. Cancerfall till följd av strålningen kommer att uppstå inom, men även långt utanför, landets gränser. Beroende på bland annat vädersituationen varierar en uppskattning av antalet tillkommande cancerfall från några hundratal i gynnsamma fall till kanske tjugutusen som mest. Cancerfallen kommer att inträffa efter olyckan, och de ställer därför inga omedelbara krav på sjukvården. Doserna i de centrala delarna av det radioaktiva molnet kommer i detta fall att vara så stora att en utrymning kan bli motiverad ut till 100–. Den som bor inom de närmaste från olycksplatsen måste evakueras vid haverilarm för att undvika akuta skador. En lång- siktig evakuering kan bli nödvändig på avstånd ut till 40–. områden kan bli så belagda med radioaktivt cesium att de blir oanvändbara under flera tiotals år. Mjölk producerad under efter olyckan i ett landskapsstort område i närheten av utsläppet kommer inte att kunna användas. Efter en olycka med utsläpp av andra radioaktiva ämnen än ädelgaser kan det bli aktuellt att genomföra sanering, framför allt avseende radioaktiva cesiumnuklider40 Behovet av sanering vid en olycka med realistiskt utsläpp är mycket begränsat, men vid ett nominellt utsläpp under pågående regn kan vissa områden bli så kraftigt belagda att sanering måste övervägas. Vid en olycka med restriskutsläpp kommer stora områden att bli mycket kraftigt belagda och storskalig sanering kan då bli nödvändig. Sanering är dock både svårt och kostsamt, och det är förmodligen svårt att reducera beläggning och doser till under tiondelen av den ursprungliga. Sanering av jordbruksmark, kom- binerat med vissa jordbrukstekniska åtgärder, kan i vissa fall vara en kostnadseffektiv åtgärd – kostnaderna kan ligga kring per hektar. Sanering av skogsmark är mycket besvärligt, och här blir kostnaderna mycket höga, kanske 5 mil- joner kronor per km2. Vid sanering av stora markytor tillkommer dessutom problemet med att ta hand om det avfall som uppstår. Sanering av stadsmiljöer har med viss framgång provats i mindre skala. Högtrycksspolning av gator och fasader kan användas för att eliminera kanske 50–av den radioaktiva beläggningen från ytorna, som då hamnar i spolvattnet. Om sanering kan erbjuda ett alternativ till utrymning kan det förstås vara motiverat med att avsätta stora belopp för omfattande sanering i stadsmiljö. Kostnaderna kan i ett sådant fall uppgå till ett antal . Förutom kostnaderna kopplade till saneringsarbetet tillkommer även kostnader för egendom som skadats av nedfallet samt minskad avkastning för exempelvis före- tagare, skogs- och lantbrukare till följd av att mark och egendom inte kan nyttjas som vanligt. 40 radioaktiva ämnen utgavs gemensamt av dåvarande , och . 26.1.9.7 Konsekvenser för kommuner, landsting och regioner Konsekvenserna för samhället i stort och därmed också för kommuner, landsting och regioner vid ett svårt reaktorhaveri, omfattar mer än vad som kan uppskattas i monetära termer. Konsekvenserna av en kärnkraftsolycka är svåra att beskriva både kvalitativt och kvantitativt eftersom effekterna i det enskilda fallet är beroende av vilka omständigheter som råder vid olycks- tillfället. För att överhuvudtaget kunna få en uppfattning om vilka samhällsekonomiska kostnader som en olycka medför, behövs därför olika scenarier användas. Mot bakgrund av den korta tid som utredningen haft till sitt förfogande har det inte varit möjligt att arbeta med scenarier och därmed heller inte möjligt att åstadkomma mer djuplodande analyser av såväl de ekonomiska som övriga samhälliga kon- sekvenser. I det följande ges dels en kortfattad beskrivning av möjligheter och svårigheter med samhällsekonomiska konsekvensbeskrivningar dels en övergripande bild, av mer kvalitativ karaktär, av möjliga konsekvenser och deras ekonomiska återverkningar. Samhällsekonomisk konsekvensanalys ger troligen en underskattning I samhällsekonomiska analyser bör både direkta och indirekta41, kortsiktiga och långsiktiga effekter värderas. Värderingen behöver inte alltid vara monetär utan såväl kvalitativa som kvantitativa effekter som inte fullt ut går att omsätta till monetära termer bör tas med. Alla samhällsekonomiska analyser bygger på förenklingar, utredningen vill särskilt framhålla att olika typer av beräkningar av samhällskostnader innehåller betydande osäkerheter. Analysernas funktion är att visa på möjliga effekter och i bästa fall deras relativa storheter, inte att ge en fullständigt sann bild av en olyckas ekonomiska återverkningar. Merparten av de analyser som bygger på monetär metodik har en tendens att vara nedslag i , de tar inte fullt ut hänsyn till 41 Direkta effekter är effekter på t.ex. egendom, infrastruktur, jordbruk, turism, mark- användning, industriell verksamhet, investeringar och drift/underhåll samt sociala effekter (livskvalitet, kulturvärden etc.) Indirekta effekter är t.ex. ekonomiska förändringar för regionen, omflyttnings- och ersättningskostnader m.m. att värden och även relativa värden förändras . Detta gäller även marknadsekonomiska värderingar. Att försöka värdera tillgångar som inte är marknadsekonomiskt prissatta, t.ex. kulturvärden och miljövärden, är förenat med extra svårigheter. I vissa fall kan de dessutom, i ett längre perspektiv, få tydligare och högre marknadsvärden. Biotoper med biokemiskt intressanta växter kan utgöra ett betydande framtida marknads- ekonomiskt intresse och kulturvärden kan bli viktiga värden för turist- och rekreationsindustrin. När marknadspriser saknas finns en antal olika beräknings- metoder som alla har olika för- och nackdelar. Vissa försöker omsätta konsekvenserna till monetära storheter genom att t.ex. mäta betalningsvilja, andra använder ett mer kvalitativt angrepps- sätt. Oavsett metod så finns ingen modell som kan fånga hela den komplexa helheten av t.ex. effekter från en kärnkraftsolycka som förutom materiella värden också påverkar miljö- och naturresurs- värden, kulturmiljö samt sociala faktorer såsom trygghet och livskvalitet etc. hos befolkningen. Det innebär inte att de värden som är svåra att prissätta mone- tärt inte ska tas med i en samhällsekonomisk analys, snarare bör dessa lyftas fram extra tydligt. Ett sådant förfarande möjliggör en balans mellan det trubbiga ekonomiska värderingsverktyget och andra aspekter av mer lång- siktig, etisk och upplevelsemässig karaktär. På grund av svårigheterna att se och värdera alla konsekvenser så tenderar alltid en samhällsekonomisk konsekvensanalys vara en undervärdering av effekterna. En allvarlig radiologisk olycka med stor omgivningspåverkan ger konsekvenser både kortsiktigt, i det akuta skedet, och långsiktigt och på en mängd områden i samhället. Konsekvenserna och de vidhängande kostnadseffekterna är både direkta och indirekta Återverkningarna på stat, kommuner och landsting blir högst betydande men även enskilda och verksamheter påverkas, i vissa fall påtagligt. Effekterna sträcker sig utanför de ramar som anlägg- ningsinnehavarens ansvar för en radiologisk skada täcker. Det finns vad utredningen känner till ingen övergripande strukturerad samhällsekonomisk konsekvensanalys av kärnkrafts- Det dåvarande har vid en beredskapsövning bedömt att kostnaderna för en allvarlig olycka kan uppgå till . Denna bedömning omfattar i huvudsak direkta kostnader i det akuta och semiakuta läget och är därför sannolikt en underskattning av de totala sam- hällskostnaderna. I det akuta skedet I det akuta skedet så finns direkta kostnader för bl.a. utrymning, sanering och sjukvård men också indirekta kostnader bl.a. orsakade av psykisk och ekonomisk oro. För privatpersoner kan det senare t.ex. gälla inkomstbortfall på grund av stängda skolor och daghem och annan samhällsservice, påverkan på samhällets infrastruktur, transporter m.m. lägre fastig- hetsvärde, ökade matkostnader på grund av övergång till säkrare mat och minskat utnyttjande av egna odlingar, svamp och bär. För den privata sektorn kan indirekta kostnader t.ex. vara nedsatt produktivitet och begränsningar i utnyttjandet av fasta tillgångar och samhällets infrastruktur. För den offentliga sektorn uppkommer indirekta kostnader för kommunikationsinsatser, stöd och rådgivning till privatpersoner och verksamheter, ökade kostnader för provtagning och andra åtgärder för att t.ex. upprätthålla vattenförsörjningen, energi- försörjning, avfallshantering och annan samhällsservice. Oavsett sektor så kan en ekonomisk oro påverka börsvärde och investeringsvilja, möjligheten och intresset för att bibehålla och etablera företag och andra verksamheter m.m. Många av effekterna från det akuta skedet ger också en kvar- dröjande effekt på lång sikt. Det gäller t.ex. sjunkande marknads- värden på fastigheter, sänkt investeringsvilja och effekter på turistindustri, användning av allemansrättsliga tillgångar m.m. Ytterligare en effekt är att förtroendet för den offentliga sektorn kan urholkas, såväl hos medborgare som hos näringslivet och öviga aktörer. Vilket kan medföra krav på omprioriteringar och lägre effektivitet i den offentliga förvaltningen. Oavsett sektor så ger ekonomisk oro återverkningar på såväl ekonomisk tillväxt som livskvalitet. Hur omfattande och rum dessa effekter kan vara, är svårt att avgöra. 26.2Överväganden och förslag avseende atomansvarighet 26.2.1Förutsättningarna för svenskt tillträde till ändringsprotokoll till Paris- och tilläggskonventionen (Brysselkonventionen) Utredningens förslag: Utredningen föreslår, i likhet med Atom- ansvarsutredningen, att ska tillträda ändrings- protokoll till Paris- och tilläggskonventionen (Brysselkonven- tionen). Med det förslag till lag om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor som föreslagit och som i några avseende föreslås kompletteras av utredningen, transformeras42 bestämmelserna ändringsprotokoll i svensk rätt. föreslår att ska tillträda ändringsprotokoll till Paris- och tilläggskonventionen (Brysselkon- ventionen). Utredningen instämmer i förslag. Med det förslag till lag om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor som föreslagit och som i några avseende föreslås kompletteras av utredningen, transformeras43 bestämmelserna ändringsprotokoll i svensk rätt. En viktig skillnad, jämfört med de förutsättningar som gällde då utarbetade sina förslag, är att Nordiska Kärnförsäkringspoolen bedömer att ansvarsförsäkring upp till gränsen kan utfärdas av Poolen om detta skulle efterfrågas av anläggningsinnehavarna i . 42Transformering är i detta sammanhang en statsrättslig term som innebär att bestäm- melserna enligt en internationell överenskommelse ges motsvarighet i svenska föreskrifter. 43Transformering är i detta sammanhang en statsrättslig term som innebär att bestämmel- serna enligt en internationell överenskommelse ges motsvarighet i svenska föreskrifter. bedömning44 finns utöver även kapacitet för att täcka ränte-, rättegångs- och hanteringskostnader. Kärnför- säkringspoolen har dock aviserat undantag i ansvarsförsäkringen i förhållande till tilläggsprotokoll. Undantagen gäller bl.a. preskriptionstiden för personskador överstigande och åtgärder för miljöskador som avses enligt tilläggsprotokoll. Nordiska Kärnförsäkringspoolen påpekar i en skrivelse till utred- ningen att i det närmaste samtliga kärnförsäkringspooler i världen gör motsvarande undantag. Enligt uppgift från /omfattas återställning av förorenade miljöområden överhuvudtaget inte av de försäkringar som kärnförsäkringspoolerna erbjuder. Staten behöver således inte åta sig ett betalningsansvar på kärnansvarsområdet i form av försäkringsgivare eller återförsäkrare i intervallet – som, i enlighet med förslag, tidigare krävdes för att skulle kunna ratificera tilläggsprotokoll till Paris- konventionen. De undantag som kärnförsäkringspoolerna aviserar när det gäller preskriptionstiden för personskador och återställning av förorenade miljöområden innebär emellertid att anläggningsinne- havarna måste ställa godtagbara säkerheter till staten för det ansvar som inte täcks av de ansvarsförsäkringar kärnförsäkringspoolerna kan erbjuda. Det är dessutom ett villkor för fortsatt drift av anlägg- ningen enligt utredningens förslag till komplettering av kärn- tekniklagen. Med utgångspunkt i ett obegränsat skadeståndsansvar kommer anläggningsinnehavarna även att svara för att täcka en preskrip- tionstid mellan 10–för personskador och återställning av för- orenade miljöområden. Det sistnämnda motsvarar dessutom de regler som gäller verksamhetsutövarens ansvar i samband med miljöskada enligt 10 kap. även om reglerna i miljö- balken är ett offentligrättsligt krav och inte ett civilrättsligt åtagande gentemot en enskild skadelidande. I de fall som anläggningsinnehavarna trots detta inte har möjlig- heter att ställa godtagbara säkerheter till staten måste den svenska staten för att kunna tillträda ändringsprotokoll till Paris- och tilläggskonventionerna subsidiärt kunna ikläda sig de förplik- telser på kärnförsäkringsområdet som motsvarar de åtaganden som gäller enligt ändringsprotokollet. Den regel som Atomansvars- 44 Se skrivelse från Nordiska Kärnförsäkringspoolen (dnr 2009/46). utredningen föreslår enligt 15 § i sitt författningsförslag utgör en sådan förpliktelse som krävs för tillträde. Regeln innebär att staten subsidiärt ska betala ersättning till en skadelidande som har rätt till skadestånd och som visar att han eller hon inte kan få betalt ur anläggningsinnehavarens ansvarsförsäkring eller genom annan säkerhet som anläggningsinnehavaren ställt. Mot bakgrund av utredningens förslag att ett villkor för fortsatt drift av en kärnteknisk anläggning är att anläggningsinnehavaren har en ansvarsförsäkring eller annan ekonomisk säkerhet i enlighet med den föreslagna lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor har staten i detta sammanhang möjligheter att subsidiärt ikläda sig förpliktelsen i form av en statlig garanti. För ett sådant statligt garantiåtagande får ta ut en avgift och bestämma sättet för betalningen45.