sou · GXB385 · 2009-11-05 00:00:00 — Enligt EQF ska länder som ansluter sig använda EQF som ett referensverktyg för att jämföra nivåer inom olika kvalifikationssystem samt koppla sina nationella kvalifikationssystem till EQF (och utarbeta NQF) där så lämpligt samt hänvisa till EQF i alla nya examens- och utbildningsbevis samt Europassdokument som utfärdas . har fattat beslut om att implementera EQF, och implementeringen ska omfatta utbildningar inom det offentliga utbildnings- Inom högre utbildning finns redan en nationell referensram, och även för andra utbildningar ska relationer och nivåplaceringar göras explicit. Svenska utbildningarna är redan i huvudsak målstyrda och kvalifikationer definierade genom läranderesultat, men de åtgärder och förändringar som är nödvändiga för att uppfylla de krav som rekommendationen om EQF ställer ska vidtas. För yrkesutbildningen blir den nya Myndigheten för värdmyndighet för EQF. ECVET är ett gemensamt europeiskt kvalifikationssystem som ska underlätta överföringen och erkännandet av kvalifikationer och därigenom främja arbetstagarnas rörlighet. ECVET är en strävan efter transparens för att göra yrkesutbildningarna funktionella på en gemensam europeisk arbetsmarknad. Genom det europeiska meritöverföringssystemet för yrkesutbildning ska studier som slutförts i olika länder eller kompetens som förvärvats på annat sätt kunna utnyttjas som en del av examina på ett enhetligt sätt inom . Utgångspunkten är ett system som baseras på inlärningsresultat, där resultaten fastställs som kunskaper, färdigheter och kompetens. Den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning, EQARF, ska hjälpa medlemsstaterna att främja och övervaka den kontinuerliga förbättringen av kvalitetsarbetet inom yrkesutbildningen. Ramen bygger på ett antal kvalitetskriterier, beskrivningar och indikatorer både på systemnivå och för utbildningsanordnare och ska betraktas som en verktygslåda. Målsättningen är att referensramen även ska bidra till en ökad öppenhet och samstämmighet i utvecklingen av yrkesutbildningspolitiken mellan medlemsstater, och därvid främja ömsesidigt förtroende mellan intressenterna, rörlighet för arbetstagare och elever samt livslångt lärande. 4 Aktuella frågor inom lärlingsutbildningen Hur ska ett tillräckligt antal lärlingsplatser säkras? Att få tillgång till ett tillräckligt antal högkvalitativa lärlingsplatser är ett problem för många länder då tillgången varierar starkt med konjunkturen. Hur ska lärlingsutbildningen bli ett attraktivt alternativ för en bred målgrupp? Hur ska avhopp från lärlingsutbildningen stävjas? Det relativt höga antalet avhopp från yrkesutbildningen är ett problem som bland många andra länder brottas med. I syfte att komma till rätta med detta försöker man utveckla sin lärlingsutbildning till att bli alltmer individuellt anpassad och flexibel. På har den skolbaserade utbildningen lägre status; den leder inte till någon yrkeslicens, och ungdomarna här får ta studielån för att finansiera sina studier - till skillnad mot dem som genomgår lärlingsutbildning. (Den skolbaserade utbildningen riktar sig mot yrken utan licens inom exempelvis livsmedelsindustri, handel och turism.) Kan en lärlingsanställning med lärlingslön verka motiverande för en heterogen ansökargrupp? Eller är det en garanterad yrkeslicens som lockar? Enligt uppföljningen på det svenska lärlingsförsöket märks ett markant lägre deltagande av flickor i lärlingsutbildning jämfört med motsvarande yrkesprogram. Skulle problemet kunna tacklas genom att hitta lärlingsformer för utbildningar mot icke-traditionella traditionella lärlingsyrken? I utvecklas ständigt nya utbildningar som Modern Apprenticeship i lärlingsform, t.ex. inom livsmedel och handel. Kvaliteten på lärlingsutbildningen i ifrågasätts i , Learning for , Reviews of Vocational Education and Training av , , och . Hur ska kvaliteten i lärlingsutbildningen kunna säkras? har ett mycket omfattande uppföljnings- och kvalitetssäkringssystem för sin Modern Apprenticeutbildning. En nackdel kan vara att systemet kan uppfattas som resurskrävande och byråkratiskt. En fördel det tydliga särdraget att bedömning av uppnådda färdigheter nästan uteslutande sker i autentiska situationer. Skulle ett liknande system anpassat till svenska förutsättningar vara en garanti för kvalitet och innehåll i en svensk lärlingsutbildning? hävdar att det duala systemet ger en smidig övergång från utbildning till arbetsmarknad; efter avslutad yrkesutbildning har av eleverna en anställning. Man säger vidare att samarbetet med arbetsmarknadens parter ger en god möjlighet att anpassa och matcha utbildningen till behovet på arbetsmarknaden nationellt och lokalt. Det danska systemet att låta företagen solidariskt bidra till att bekosta lärlingsplatserna, AER, anges som en unik framgångsfaktor. Avgiften är även motiverande faktor när företagen överväger att anställa en lärling – man måste ju betala oavsett om man tar sig an en lärling eller ej. I uppmärksammas ett ökat engagemang från arbetsgivarsidan sedan etableringen av 2008. Den nya organisationen utvecklade ett ramverk för operationellt samarbete som utformades för att ge intressenterna möjligheterna till större engagemang. Det har resulterat i en mer aktiv efterfrågan på, och ökade investeringar i utvecklandet av färdigheter från arbetsgivarnas sida, enligt en case study som beskrivs på Scottish Governements hemsida. Lärlingsutbildningen på har hög status, vilket kan bero på att den leder till yrkeslicens, och/eller att lärlingen får lön . beskriver att hemligheten till succén med det duala systemet i ligger i industrins och företagens villighet att investera i yrkesutbildning och alltså ta sitt ansvar för samhällsutvecklingen. Det ekonomiska ansvar som tas, av den totala kostnaden för yrkesutbildning, förklarar också varför det är industrin och företagen – och inte yrkesskolor, som erbjuder lärlingsplatserna. Det ger företagen utrymme att välja vilken lärling de vill anställa. I kombineras en integrerad gymnasieskola med en mer dual modell för yrkesutbildning i 2 + 2 modellen. Statlig finansiering bidrar även till att täcka kostnaden för lärande i arbete. Detta kan tyckas kontradiktoriskt mot Baden-Württembergs recept på ett lyckat dualt system, men stämmer väl överens med dragen av statlig modell i det norska utbildningssystemet. Utifrån att den statliga modellen även kan ses som grunden för det svenska utbildningssystemet, finns kanske potential i för att implementera en anpassad version av den norska 2 + 2 modellen? Internationell/europeisk utblick Flera länder uttrycker en strävan att göra sina yrkesutbildningssystem mera gångbara på en gemensam europeisk marknad (), och många länder har påbörjat en anpassning till EQF. erbjuder redan möjligheten att få certifiering för en ett antal yrkesprofiler, utifrån en nivåindelning som yrkesråden gjort. har ett väl utvecklat nationellt system för kvalifikationer, SQF och har påbörjat utvecklandet av ett nationellt ramverk för yrkesutbildningen. En europeisk strävan är att öka transparens och mobilitet inom yrkesutbildningen. Det danska systemet medger att en lärling tar med sig sin ekonomiska ersättning vid utlandsförlagt lärande i arbete. Även delar av den finska läroavtalsutbildningen kan genomföras utomlands som lärande i arbete eller teoretiska studier, då vid en skola i det aktuella landet eller på distans från den egna läroanstalten i . Perioden utomlands tillgodoräknas sedan i den examen som den studerande avlägger i . har den inbjudit till hearings . Där syftet har varit att få olika branschföreträdare att medverka och ge erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Inför varje hearing har en inbjudan sänts ut med ett antal frågeställningar kring försöksverksamheten gällande: hur den har initierats och kvalitetssäkrats för att motsvara arbetslivets behov hur utbildningen har organiserats på arbetsplatserna hur handledarutbildning har genomförts om avtal och utbildningskontrakt mellan skola och företag respektive elev har fått en ändamålsenlig utformning om huvudmän och företag/branscher har samverkat regionalt om utbildningen kan värderas ur ett jämställdhetsperspektiv, till exempel i vilken mån lärlingsutbildningen bidrar till att minska traditionellt utbildningsval om och hur det ändrade konjunkturläget påverkat företagens intresse och intentioner avseende lärlingsutbildningen Här redogörs för hur lärlingsutbildningen har initierats samt kvalitetssäkrats utifrån arbetslivets behov enligt yrkesnämnder och arbetsgivarorganisationer. Inför start av försöksverksamheten för gymnasial lärlingsutbildning kontaktade skolor branschföreningen för att få stöd för att kunna medverka i lärlingsförsöket. uppmanade skolorna att undersöka intresset hos företagsföreträdare som redan var representerade i det gymnasiala programrådet. I bemöttes man positivt. Endast ett fåtal platser har nyttjas inom den kommunala skolformen, medan volymen är desto större inom den fria skolformen. Kvalitetssäkringen av lärlingsplatserna är varierande. I den kommunala skolan har uppföljningen varit tillfredställande. För att få att passa in på utlagda kurser har platserna bytts allt eftersom elevernas behov av kompetensområde har skiftat. Detta arbetssätt har gjort att eleven har fått både kunskaper såväl i bageri som från konditor delen. Ett upplägg som har varit både nödvändigt och positivt. För att kvalitetssäkra utbildningen gör lärare från skolorna regelbundna besök ute hos handledare. Inom de fristående skolorna har kvalitetssäkringen varierat. På vissa skolor saknas det rutiner kring arbetet med handledare på och andra skolor har det fungerat tillfredställande där samarbete tidigt upprättats med de företag som är villiga att ställa upp som handledare. Både vid de kommunala och fristående skolorna är skolan huvudman för eleven . Branschen tillämpar inte någon generell anställningsform under det APL. Upplägg och val av plats har inom den kommunala skolan behandlats i det tillskapande lärlingsrådet. Handledareutbildning har genomförts i den kommunala skolan för de som har haft möjlighet. Handledare har varit med i APU-delen (även i Lärande i arbetslivet, inom Kvalificerad Yrkesutbildning) och genom detta finns erfarenhet och beredskap för uppdraget. Inom den fristående skolformen tillskapades lärlingsrådet först sedan platserna har tillsats och därför kom företagen in i arbetet något . Dessutom är erfarenheten att uppslutningen vid lärlingsrådets möte är här något lägre än i den kommunala skolan. Handledareutbildning har inte genomförts frekvent. Avtal har funnits i de kontakter som varit med de kommunala huvudmännen, medan övriga i mindre utsträckning. I vissa fall har övergångar skett mellan de olika skolformerna och där har man i den mottagande kommunala skolan fått arbeta med att få fram omdöme alternativt betyg för genomförda kurser, vilket som branschföreningen reagerat starkt mot. Erfarenheter från utbildningskontrakt eller individuella studieplaner är att detta används i flertalet fall. Regionalt arbete förekommer delvis i vissa frågor inom restaurangprogrammet. Jämställdhetsperspektivet inom bageri/konditori har det inom den kommunala skolformen varit flickorna som dominerat antagningen. har det något ökande andel pojkar. I försöksverksamheten för gymnasial lärlingsutbildning är det något fler pojkar än flickor som deltar. Konjunkturläget har branschen inte märkt några speciella skillnader. Företagen säger sig hålla fast vid sitt åtagande så långt som det är möjligt och har ännu inte tänkt dra tillbaka platser. Det finns ingen uppfattning kring om det skett på bekostnad av andra insatser som APU eller . Den skolan har efter det första försöksåret konstatera att lärlingsutbildningen har varit lyckas och ser en positiv utveckling. Det som varit mindre bra med försöksverksamhetens gymnasiala lärlingsutbildning är att inom vissa skolor har det saknats tydlighet mot föräldrar och elever över vad som gäller för denna utbildning. T.ex. att eleven ska följa arbetsplatsens arbetstider och att eleven kan läsa in högskolebehörigheten. Några företag har reagerat på att eleverna har kommit direkt ut på APL utan att har varit inne och fått någon slags grundutbildning. När det väl har gått upp för företagen att det är så har det fungerat bra. Enligt skolans utvärderingar har eleverna uttryckt sig att det varit tufft att både arbeta och läsa teoretiska ämnen. De som huvudmännen får i statsbidrag har varit ett hett diskussionsämne och olika lärlingsråd har löst detta på olika sätt. Vissa skolor har inte avsatt några pengar till företag, medan andra har avsatt hela eller delar av summan som ersättning till handledande företag. generella inställning är dock att ersättning alltid bör utgå till företagen. Det som varit positivt med försöksverksamheten är att det i stort fungerat bra. Några handledare har tyckt det fungerat mycket bra efter en del initiala problem i början. De handledare som har blivit involverade i utbildningen är mycket engagerade och intresserade och de gör ett stort arbete. Flera handledare tycker att eleverna är intresserade och att det fungerat bra med de olika praktikperioderna. En skola har haft någon eller några PRIV-elever som gått för att förbereda sig för aktuell utbildning och därefter övergått till lärlingsförsöket och med gott resultat som följd. Byggbranschen har mer traditionell lärlingsutbildning på eftergymnasial nivå där lärlingarna utbildas av företagen och får ersättning enligt kollektivavtal. De som gått klart byggprogrammet i gymnasiet går ut på byggarbetsplatser där de får färdigutbildning. Byggindustrier har genomfört förfrågningar hur många som går den gymnasiala lärlingsutbildningen och de regionala företrädarna har liten kontakt med skolorna. De regionala yrkeskommittéerna ser sig som rundningsmärken, när skolorna väljer att gå direkt till företag. Här ser man en risk att det utbildas elever inom försöksverksamheten som inte klarar sina yrkesbevis. Branschen (VVS) ställer krav på karaktärsämnen för certifikat och har eleven ej utbildats vid branschens egna skola () kan det bli svårt att gå vidare i utbildningen. För vissa yrkesgrupper, som golvläggare, plattsättare och bergssprängare, är det fördel med utbildning på arbetsplatser då det ofta saknas lärare som kan utbilda för de inriktningarna. Det blir svårt att ta emot elever i en framtida gymnasial lärlingsutbildning, där Byggindustrier ser det spåret som ett komplement till skolförlagt byggprogram. Det krävs rejäla insatser för att yrkesutbilda i företagen. finns det cirka 5 000 elever inom byggprogrammet. Om majoriteten av dem skulle gå ett lärlingsspår så skulle det inte fungera. Byggprogrammet har ökat dramatiskt så vi har ibland svårt att skaffa fram arbetsplatsförlagd utbildning . Elprogrammet tar in 7 000 elever och branschen anställer ca 1 700 lärlingar (elever med avslutade gymnasiala studier). Dimensioneringen av utbildningen är för stor i förhållande till hur många branschen kan anställa. Utbildningen hade redan innan lärlingsförsöket svårt att hitta , det är lättare i storstadsregionerna och svårare i mindre kommuner. finns det 250 gymnasieskolor med elprogram, vilket branschen ser som alldeles för stor till behovet. Antalet utbildningar måste minska och skolorna måste samverka kring detta gärna regionalt. Avtal och utbildningskontrakt sköts av respektive skola. Handledarutbildning är viktig, i och med att branschen bedriver entreprenörsverksamhet kan det vara stor variation på arbetsplatser. ECY tillhandahåller ett stödmaterial för handledarutbildning, men med önskvärt att vidareutveckla. Utbildningen inom El- och Energiprogrammen innehåller en hög grad teori. Branschens verksamma företag saknar den bredden att de kan erbjuda 50 veckors utbildning . Elinstallationsbranschen har en friskola, ETG förlagd i . Där den arbetsplatsförlagda delen är mellan 20–ute i företagen. Denna utbildningsform ställer höga krav på uppföljning av eleverna och för att kvalitetssäkra utbildningen måste utbildningsmålen uppfyllas. Utbildade handledare finns på de företag som tar emot elever. 2010 kommer verksamheten vid ETG att utvärderas och efter detta får branschen erfarenheter om kvalitet, anställningar, mål är uppfyllda. Elbranschens centrala yrkesnämnd rekommenderar sina medlemsföretag att inte medverka i försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Om företagen ändå väljer att delta i försöksverksamheten, rekommenderar de att det inte får inskränka på elevernas framtida valmöjligheter och ser det nödvändigt att deltagande elever läser kärnämnen i samma omfattning som övriga elever som går ordinarie el-program. Eleverna ska även uppfylla branschkraven i övrigt för att vara anställnings bara efter det att de genomgått lärlingsutbildningen. Branschen ser att företagen kommer att få betydande omkostnader i samband med försöksverksamheten och att skolans Därför anser branschen att skolan ska ersätta företagen för deras utbildningsinsats motsvarande statsbidraget. I har det utvecklats ett bra samarbete mellan bransch och kommuner och även i har ett visst regionalt samarbete påbörjats. Övriga samarbeten finns mellan skolor i och i . Branschen ser större möjligheter att kunna påverka vid ett regionalt samarbete än med separata skolor eller enskilda kommuner, dels för att komma till rätta med överdimensioneringen av utbildningen samt säkerställa utbildningens kvalité på ett samordnat sätt. Hos de privata fastighetsägarnas organisation, Fastighetsarbetsgivarna, uppger att flera medlemsföretag anmärkt på att det råder brist på kvalificerad arbetskraft och att problemet kommer att bli än större när många i branschen går i pension. Det finns ett rekryteringsbehov på ca 25 000 individer . Branschen är intresserade av gymnasial lärlingsutbildning, men ser det som viktigt att säkra kvaliteten med krav från branschen gällande utbildningsinnehåll och behörighetskrav. De ser en tveksamhet till ett anställningsförhållande framförallt med risk för avhopp innan avslutad utbildning. Branschen vill att inslaget av kärnämnena i den framtida lärlingsutbildningen har lika hög nivå som dagens yrkesförberedande program är önskvärt. Frisörbranschen har en gammal tradition med lärlingsutbildning. Branschens parter; Frisörföretagare och skriver kollektivavtal som även inkluderar utbildningsavtal. I det regleras bland annat utbildningsregler för helt företagsförlagd lärlingsutbildning som kallas Traineeutbildning för att den inte ska förväxlas med en gymnasial lärlingsutbildning inom försöksverksamheten. råder en stor överetablering av utbildningsplatser inom branschen och det utbildas ca 2 000 frisörer och branschen har ett behov på 500. Intresset för yrket är mycket stort och detta utnyttjas av utbildningsanordnare som gärna ser ett starkt söktryck till sina utbildningar. anser att frisöryrket är lämpligt för lärlingsutbildning och för vissa elever passar utbildningsformen bättre än skolförlagd frisörutbildning. Däremot är man kritisk till lärlingsförsökets 1 250 företagsförlagda timmarna , vilket ju är för lite. Detta ska jämföras med branschens företagsförlagda traineeutbildning som har ca . De räcker inte till för att bli en anställningsbar frisör. Det finns en yrkesanpassad handledarutbildning som vissa utbildningsanordnare köper in, men detta har nyttjas i liten omfattning inom försöksverksamheten. Intresset att få platser för lärlingsförsöket är mycket stort, där branschen har varit restriktiva vid för frågan. De utbildningsanordnare som vill ingå i försöket struntar i att kontrollera branschens behov av fler frisörer. Det rådande konjunkturläget bidrar till att tillgången av lärlingsplatser har påverkats, även inom ordinarie frisörprogram och möjligheten att få anställning har minskat. Företagarna har 55 000 företagsmedlemmar och har 15-tal branschförbund som stöder gymnasieskolor genom att aktivt initiera lärlingsråd och förmedla företagskontakter. Det finns ett stark engagemang i lärlingsutbildning. Enligt företagarbarometern kan av företagen tänka sig att ta emot en lärling. De reaktioner som Företagarna mött är att det fortfarande finns funderingar kring rekrytering av platser, avtal och handledarutbildning. Det finns några exempel på hur Företagarna har initierat en regional satsning, exempelvis i har det skapats ett regional lärlingsråd som har kvalitetssäkringen i fokus. Även i har en modell där de stöttar skolor och företag regionalt. Däremot råder det en avvaktande hållning vid en del kommunala skolor med svårighet att ta initiativ, att hålla handledarutbildningar, om företag är säkra på att få lärlingar, frågor kring avtal, försäkringar samt arbetsmiljöansvaret. Företagarna ser det som viktigt att den gymnasiala lärlingsutbildningen leder till examen och yrkesbevis och ger behörighet till . De ser även att det finns olika behov av ekonomiskt stöd och att viljan finns att utbilda i företag hos mindre företag. är en av Svenskt Näringslivs största medlemsorganisationer med ca 13 000 medlemsföretag där 275 000 människor är verksamma. Kunskap arbetar med kompetensförsörjning inom . Genom kompetensutveckling, kvalitetssäkring och utbildning ser de till att stärka branschen som helhet. Handels kompetensråd, handelsföretag och branschens parter står bakom försöksverksamheten gymnasial lärlingsutbildning. Branschen har tagit fram vad det finns för krav på kompetens ute i arbetslivet och de allra viktigaste kompetenser som krävs för just att arbeta inom handel. Svensk handel har på begäran av gymnasieskolor ordnat en arbetsmodell för lärling i butik. Kunskap hjälper skolorna att kvalitetssäkra lärlingsutbildningen så att eleven ska få den kompetens som branschen efterfrågar. Varje yrke med stolthet har krav på branschkompetenser. i historien har branschens aktörer ställt upp och definierat specifika kompetenskrav som krävs för att bli framgångsrik som butikssäljare. Inom lärling i butik arbetar man med utarbetade metoder och verktyg som tagits fram av Handelns kompetensråd. Det finns en tydlig koppling mellan branschens kompetenskrav och lärlingsutbildningens kursmål. En stark koppling mellan en framtida arbetsgivare i branschen och lärlingsutbildning ger eleven möjligheter till jobb efter avslutade gymnasiestudier. Målsättningen är att elevens kompetens och kursval ska möta kraven för en certifiering/diplomering från . Rådande konjunkturläget har inte påverkat branschen utan haft en god utveckling och därmed relativt lätt att hitta lärlingsplatser. för Hotell- och restauranger Anser att den nuvarande gymnasieutbildningen fungerar bra och att eleverna har relativt lätt att få arbete efter avslutad utbildning. De ser en risk att mindre företag kan ha ett intresse av att ta elever från gymnasial lärlingsutbildning för att få billig arbetskraft. Därför är det viktigt att inte göra avsteg från utbildningens kvalitet när det gäller den teoretiska delen av utbildningen. Det bör finnas handledning och kunskap i att lära ut exempelvis genom någon form av certifiering av företagets lämplighet. Lärlingsråd och programråd bör vara förenliga, då de i princip har samma uppgifter. Hantverkarnas har tillsammans med följt utvecklingen och agerat på olika sätt för att återinföra lärlingsutbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. har i egen regi bedrivit lärlingsutbildning inom hantverkssektorn i form av arbetsmarknadsutbildning, ESF-projekt och IV-program på dispens. har man bedrivit en gymnasial friskola – . Med stöd av ESF- socialfond har de utvecklat en modell för modern lärlingsutbildning som är implementerad i samtliga utbildningar. Där det går drygt 500 gymnasieelever och 60-tal vuxenstuderande. Denna lärlingsutbildning bedrivs dels i linje med dagens gymnasieförordning och dels i en från särskild förordning för lärlingsutbildning för vuxna. har 35 elever i nuvarande försöksverksamheten med lärlingsutbildning.