sou · GXB319 · 2009-02-24 00:00:00 — Vårdcentralen har fått anställa en extra sköterska för att minska kön dit och väntetiderna för asylsökande att påbörja svenskundervisning och annan organiserad sysselsättning har varit uppemot 5 månader. Också andra kommunala verksamheter som t.ex. skolor, förskolor, SFI och bostäder har enligt slutrapporten från Solrosen varit överhettade och , vilket försvårat möjligheterna att möta, stödja och hjälpa de asylsökande med olika behov (Solrosen 2008). De studier som presenterats ovan har främst haft fokus på asylsökandes uppfattning om boendet . I följande avsnitt är det istället personer som arbetar med asylsökande som får ge sin syn på eget boende av asylsökande. Flertalet av de intervjuade, både på och i de besökta kommunerna, menar att de asylsökande inte påverkar den kommunala servicen i någon större utsträckning . Det är staten, genom , som ansvarar för servicen till asylsökande . Staten uppdrar åt kommunen att se till att asylsökande barn får skolgång och barnomsorg och åt att tillgodose barnens hälsobehov på samma sätt som för andra barn i . Asylsökande vuxna har endast rätt till akutsjukvård. Kommunerna och landstingen återsöker utgifterna från . Uppstår det problem i exempelvis skolan kontaktas i regel handläggarna på i första hand. De i sin tur tar kontakt med familjen. Alla asylsökande har ett så kallat PUT-samtal i samband med de att får ett positivt besked rörande sin asylansökan. I PUT-samtalet får de information om möjligheten att välja en kommunplacering. Om en person väljer att inte anta erbjudandet så blir han eller hon automatiskt folkbokförd på sin EBO-adress efter uppehållstillstånd. Det är först nu som en person får tillgång till den kommunala servicen. Det är alltså först nu som den kommu- nala servicen påverkas av EBO-systemet. Handläggaren på integra- tionsenheten i beskrev det så här: Det är systemet med eget boende som skapar situationen som sedan uppstår i kommunen. Det är som personer etablerar sig som inneboende under så osäkra förhål- landen. En situation som sedan fortsätter när en asylsökande får uppehållstillstånd.4 (Intervju, Integrationsenheten i ) Kommuner som har tagit emot många asylsökande och där många har fått uppehållstillstånd har svårt att få den kommunala servicen att räcka till för alla nyanlända flyktingar. I avsnitten som följer diskuteras ett urval av de bostads- och psykosociala effekter som i intervjuerna med de utvalda kom- munerna och har härletts till EBO-systemet. Kapitlet avslutas med en kortfattad redogörelse om alternativet till EBO, det vill säga ABO, anläggningsboende, som ofta framhålls som det bättre alternativet för en asylsökande, men som är ett fenomen som det råder delade meningar om. 4 Citaten från intervjuerna har redigerats för att språkligt passa in i skriven text. EBO = IBO! I princip alla asylsökande som är registrerade som EBO bor inneboende. Handläggarna på i beskrev asylsökandes boende så här: I har vi cirka 1 800 asylsökande och alla dessa bor inneboende. Ungefär 10 000–15 000 asylsökande bor inneboende i . (Intervju, ) Denna situation bekräftas av alla informanterna som har intervjuats inom ramen för denna rapport. Det finns ingen information om hur de asylsökande bor utöver vad de själva berättar för sina handläggare på . Det troligaste är att de flesta bor hos släkt eller vänner som är bosatta i . I många fall handlar det om ett mycket osäkert boende. Handläggaren på i berättar följande: Vi har hört från personer vi träffar att de går hemifrån för att lämna barnen till skolan. Föräldrarna går sen till centrum eller till för att vänta på att barnen slutar skolan. När de hämtat barnen i skolan så går de med dem till centrum eller till till dess att det är dags att gå hem för att sova. Familjen kan inte vara hemma eftersom de inte vill eller kan störa värdfamiljen. (Intervju, ) Situationen är påfrestande både för familjen som är inneboende och för värdfamiljerna. I intervjuerna med integrationsenheterna fram- kommer det att asylsökande personer ofta bor hos personer som precis har fått uppehållstillstånd och som har fått egen bostad efter att själva ha bott inneboende . Det kan också finnas positiva sidor med att bo inneboende hos familj eller vänner . Det är en trygghet att komma till personer som känner till hur samhället fungerar och som kan språket. På i målade handläggarna upp ett scenario om en ensamstående mamma till tre barn som flyttar in till sin bror: Visst är det trångt men då har de ju hennes bror och dennes fru och kanske något äldre syskon som tar hand om varandra även om det kanske är trångt. Det är kanske bättre än att barnen bara har en mamma som brister i sitt omvårdnadsansvar, av olika skäl, i en lägenhet i småländska skogarna där ingen utomstående har kontroll över vad som sker. (Intervju, i ) Det är även en hjälp för handläggarna på att de asylsökande har personer omkring sig som kan hjälpa dem. För barn kan det vara bra att ha vuxna i närheten som inte är så pressade av väntan på asylbeslutet. Men för de flesta som vi har intervjuat blir det positiva med inneboendet underordnat det att de anser att barnen far illa av att bo under så osäkra förhållanden. Viktigt att framhålla är dock att det är standarden på boendet som de intervjuade upplever som problemet och inte det faktum att de asylsökande bor inneboende. I många kommuner i är det stor bostadsbrist och det får som följd att flertalet av de asylsökande fortsätter att vara inneboende även efter att de får uppehållstillstånd, d.v.s. räknas som nyanlända flyktingar5. Detta avsnitt kommer att presentera situationen för nyanlända flyktingar i de utvalda kommunerna eftersom det är i detta skede i mottagningen av flyktingar som kommunernas ansvar börjar. Enligt en uppskattning av Arbets- och integrationscenter (AIC) i bor av de registrerade deltagarna inneboende under introduktionen (Intervju, AIC )6. I tror integrationshandläggaren att en nyanländ flykting bor inneboende efter uppehållstillstånd (Intervju, integrationsenheten ). I både och kommun har förhållandevis många av de asylsökande som bott EBO i kommunen fått uppehållstillstånd . Inter- vjuer med integrationsenheterna i dessa två kommuner vittnar om svårigheter för kommunen att fylla det ansvar man har gentemot en nyanländ flykting. Kommunen ska se till att alla får svensk- undervisning och det är först efter uppehållstillstånd som en person har möjlighet att få en egen bostad. Det är ett stort tryck på bostäder i kommunerna. Förutom personer som är asylsökande eller som har fått uppehållstillstånd tror handläggaren på AIC i 5En person räknas som nyanländ flykting i cirka två till efter att asylansökan har blivit godkänd och personen har fått uppehållstillstånd och blivit folkbokförd i . 6Alla personer som har fått uppehållstillstånd som flykting eller av flyktingliknande skäl och som anhöriga till dessa, har möjlighet att delta i introduktionen. Introduktionen ska innehålla bland annat svenskundervisning och samhällsinformation. Det är kommunen som är ansvarig för att erbjuda introduktion och därför skiljer sig upplägget på programmet mellan kommunerna. Eftersom introduktionen är individuellt anpassad varierar tiden som en nyanländ deltar, men ofta är den . att en del papperslösa personer är inneboende i stadsdelen, men det finns av naturliga skäl inga siffror på omfattningen av detta (Intervju, AIC ). I berättade flyktingsamordnaren att ansvariga i stadsdelarna misstänker att inneboendemarknaden börjar bli mättad (Intervju, Flyktingsamordnare stad). De tror att det delvis beror på att folk som får uppehållstillstånd har fått svårare att skaffa bostad. av de nyanlända flyktingar som var inskrivna på introduktionen i stad var inneboende . En annan anledning som flyktingsamordnaren i tog upp var att färre asylsökande fått uppehållstillstånd . Asylsökande som fått avslag på sin asylansökan överklagar i regel och då blir de kvar i kommunen som inneboende som nya asylsökande tillkommer . Det blir ingen omsättning på inneboendemarknaden eftersom färre får möjlighet att söka bostad på den ordinarie marknaden. Bostadssituationen för nyanlända flyktingar framstår som svårast i . Samordnaren där sa att: av de nyanlända flyktingar som är inskrivna på introduk- tionen är inneboende. I stort sett är de det under hela sin introduktion. Det är först när en person har arbete som det är möjligt att få en fast bostad här ute överhuvudtaget. (Intervju, flyktingintroduktion i ). Detta beror på att det inte går att få en bostad via det kommunala bostadsföretaget utan egen försörjning.7 Situationen i påminner om den som beskrivits ovan men det verkar som om det går snabbare att få en etablering på bostadsmarknaden i än i storstadskommunerna. I , får personer som varit asylsökande och bott i kommunen som EBO, sig tilldelad en bostad från integrationsenheten om och när de får uppehållstillstånd.8 På samma sätt som asylsökande som väljer att bli kommunplacerade, efter uppehållstillstånd, får hjälp med bostad i den kommunen där de blir placerade så hjälper personer som bott i i med bostad när de får uppehållstillstånd och blir folkbokförda i kommunen. 7www.botkyrkabyggen.se – Uthyrningspolicy. Bekräftat i intervju med flyktingsamordnaren som inte hade varit med om någon deltagare som fått bostad under introduktionen. 8Kommunen har gett i uppdrag till ett bolag som heter att genom samverkansavtal med fastighetsägarna i kommunen ordna fram bostäder till flykting- mottagningen och . Samma system finns i många andra kommuner men då brukar det begränsas till bostäder till . I varierande grad är det på som nyanlända flyktingar hamnar om deras boendesituation blir ohållbar efter att de har fått uppehållstillstånd. Kommunerna har det yttersta ansvaret för alla som är folkbokförda i kommunen och speciellt om det finns barn med i bilden. I princip är det barnfamiljer som får hjälp från och det handlar då om temporära boendelösningar såsom vandrarhem eller hotell. Det är inte så att en person får hjälp bara för han eller hon är bostadslös utan är tvungen att prioritera de svåraste fallen. I litteraturöversikten ovan presenterades tidigare studier om trång- boddhet och vilka effekter det kan ha på individen. Detta avsnitt kommer istället att försöka redogöra för vad som kommit upp i intervjuerna om omfattningen av trångboddhet i relation till möjligheten till eget boende. En av de mest tydliga effekter av EBO som har framkommit i denna studie är den extrema trångboddhet som asylsökande och deras värdfamiljer ofta lever i. i försöker att informera asylsökande om hur boendesituationen under asyl- tiden kan komma att påverka familjen i ett längre perspektiv. konstaterades att den kommunala servicen inte påverkas i så stor utsträckning av möjligheten till eget boende under det att personer är asylsökande. Den asylsökande å andra sidan bor inneboende och därmed i regel trångbott även innan han eller hon får uppehållstillstånd. På i påpekade handläggaren att: När det gäller barnfamiljer handlar det inte om situationen som kan uppstå efter ett eventuellt uppehållstillstånd utan om den situationen de lever i just . Det är just nu de lever tolv personer i en tvårumslägenhet. (Intervju, ) Handläggaren på i tror att problemet med trångboddhet är mer utbrett än vad vi vet om: Jag tror att många inte vågar prata om trångboddhet med oss. De flesta tror att om de kommer till och klagar så påverkar det ärendet negativt. (Intervju, ) Barnfamiljer drabbas hårdast av trångboddheten och i intervjuer med handläggare på framkom att barnfamiljer, oftare än ensamstående, ångrar sig och vill ha hjälp att få komma till ett anläggningsboende. I de stora mottag- ningskommunerna framkom det i intervjuer att man hört talas om många barn som stannar kvar i skolan efter skoltid eftersom de inte vill eller kan gå hem. Det rör sig om både asylsökande barn och barn med uppehållstillstånd som bor trångbott. I många kommuner ser informanterna trångboddheten och vad det innebär för individen ur ett segregationsperspektiv. Barn växer upp med en standard som är långt sämre än barn i andra områden och detta påverkar deras skolgång och sociala liv. Eftersom många nyanlända flyktingar fortsätter att bo inneboende efter uppehållstillstånd så ändras inte deras situation. Bostadsbolagen är ofta de som först upptäcker hur trångbott det är. De representanter som intervjuats för denna rapport berättade om klagomål från grannar rörande störningar eller om att det är många som rör sig in och ut i lägenheter. Handläggaren på MKB i berättade om situationer när husvärden kommer till lägen- heter där golvet är täckt med madrasser. Telge Bostäder i har infört en trångboddhetsregel som begränsar hur många personer som kan bo i deras lägenheter. Det är dock svårt, både av resurs- och integritetsskäl, att kontrollera att regeln efterföljs, men Telge Bostäder tror att regeln kan verka avskräckande för personer som riskerar att förlora sina kontrakt. Det som staten kräver i fråga om boendet när asylsökande väljer EBO är att de anger en adress där de kan bli nådda. De handläggare som tillfrågats för denna rapport hävdar att den adress som asylsökande uppger ofta inte stämmer med var personen i realiteten bor. En handläggare på i berättade följande: hade vi en adress där cirka 15–16 asylsökande var skrivna. Vi skickade då en kallelse till samtliga och frågade dem om var de egentligen bodde. I praktiken var det fyra av dem som bodde där och resten flyttade runt. De hade kvar adressen för att det var praktiskt att få sin post till ett ställe. Vi kan inte säga någonting eftersom det enda vi kräver är att de är anträffbara. (Intervju, ) På i kontrollerar handläggarna den adress som en asylsökande barnfamilj uppger för att se att ingen annan familj bor på den adressen. Om det redan bor någon på den adress som familjen uppgett försöker handläggaren förmå dem att hitta någon annanstans att bo. Men även om handläggarna försöker kontrollera barnfamiljernas adresser innebär inte det att de kan kontrollera hur de bor egentligen eftersom endast får adressen och ingen övrig information om boendet. Det är viktigt för handläggarna på att få rätt adress eftersom de ska registrera barnen i skolor och i barnomsorg i närheten av bostaden. På i försöker handläggarna att få familjer att lämna sin riktiga adress genom att lova att inte registrera den i system. På frågan vad informanterna tror om orsaken till att asylsökanden lämnar fel adress är de mest återkommande svaren antingen att många asylsökande flyttar så mycket och att det är enklast att ha kvar samma adress hos eller att personen som innehar kontraktet inte vill att hyresvärden eller myndigheterna ska veta att det bor inneboende i lägenheten. De handläggare på som intervjuats för denna rapport misstänker att personer ofta betalar för att få den adress som ska lämnas till . Det verkar som om det främst i större städer finns en handel med adresser. På Migrations- verket i och uppskattar handläggarna att det är relativt vanligt att personer betalar för adress och ibland också för sovplats. I hade handläggaren sett exempel på handel med adresser men inte i samma omfattning. Handläggaren på i tog upp det, som han tyckte, orimliga i att asylsökande betalar för en adress i relation till den dagersättning de får. Den ligger på för ensamstående, för sammanboende och 37–för barn9. Det blir och av detta försvinner 1 200 direkt för att de ska få en adress och en sovplats. (Intervju, ) 9 Beloppet halveras efter tredje barnet. Handeln med adresser och situationer som uppstår för att det inte finns någon korrekt information om var eller hur personer bor fortsätter ofta efter att en asylsökande fått uppehållstillstånd. I de flesta kommuner som vi har besökt önskar de som arbetar med asylsökande och nyanlända flyktingar att detta system förändras så att får möjlighet att kräva en viss standard på inneboendet och resurser att kontrollera den adress som asyl- sökande lämnar in. Asylsökande flyttar ofta mellan olika inneboenden och det bidrar till en än mer osäker bostadssituation. De handläggare på Migrations- verket som deltog i intervjuerna hör ständigt om flyttningar från de asylsökande, men eftersom en asylsökande bara i undantagsfall ändrar adress hos när de flyttar så är det omöjligt att säga något om omfattningen på problemet. En indikation på att en asylsökande har flyttat är att han eller hon plötsligt behöver busskort. Men oftast handlar det om att handläggarna får höra om flytten från familjerna som officiellt inte vill registrera adress- ändringen. Handläggarna på i uppfattar det som att barnfamiljer flyttar oftare än ensamstående. Det är svårare att ha en familj inneboende än en ensam person som kommer och sover på soffan. Även detta är något som många uppfattar drabbar barnen värst. Ständiga flyttningar innebär ständiga uppbrott från exempelvis vänner på gården eller från skolan. Eftersom nyanlända flyktingar som fått asyl fortsätter att bo under samma typ av osäkra förhållanden också efter uppehållstillstånd fortsätter de upprepade flyttningarna. Efter uppehållstillstånd kan en flytt över kommungränsen, om de berörda kommunerna tillåter flytt, innebära att en asylsökande måste bryta sitt introduktions- program och börja om igen någon annanstans.10 För kommunerna försvåras administrationen om en nyanländ flykting flyttar 10 En strategi för att försöka kontrollera antalet nyanlända flyktingar i kommunen är att hindra personer från att komma till kommunen om de har flyttat från den kommun där de först folkbokfördes. Detta var en strategi som uttalades i , och . och hade en inställning som mer utgick från att dessa flyttar inte går att stoppa eftersom det i finns flera kommuner med många inneboende nyanlända flyktingar som ibland tvingas flytta mellan värdfamiljerna. eftersom både introduktionen och ersättningen är kommunbaserad. Flyktingsamordnaren i beskrev situationen så här: Alla papper måste skickas runt mellan kommunerna och flyktingen måste kanske börja om sin introduktion. Vi kan få tillbaka personer som har varit både i , och . Det är ju ett stort problem och därför måste vi börja arbeta mer regionalt för att samordna introduktionen till exempel.11 (Intervju, flyktingintroduktion ) På frågan om skolorna och barnomsorgen i kommunen påverkas av att asylsökande har möjlighet att välja EBO är många informanter tveksamma. Det verkar inte vara ett stort problem för skolorna under asyltiden.12 I svarade flyktingsamordnaren på frågan om hur EBO påverkar skolorna att asylsökande barn i stor utsträckning går på skolor som är proffs på att ta hand om barn med den typ av behov som asylsökande barn ofta har. Hand- läggarna som intervjuats på sa att många skolor och dagis kontaktar den handläggare som har hand om ärendet och att och inte skolan går vidare med eventuella problem med familjen. Kommunen får ersättning för de utgifter som är kopplade till asylsökande barns tillgång till skola och barnomsorg. Detsamma gäller landstingen och utgifter för hälsovård. I flera av de kommuner som har besökts inom ramen för denna rapport finns det speciella mottagningar för asylsökande och nyanlända där man har samlat specifik kompetens och där perso- nalen vet vilken typ av vård som ersätter. Många asylsökande är i som ensamstående och om och när de får asyl så kan familjen ansöka om att komma som anhöriga. I flera av kommunerna som vi har besökt fanns en oro för att många anhöriga skulle komma ungefär och att detta kunde påverka möjligheten till att ta emot speciellt barnen på ett bra sätt. Det skulle även kunna innebära ett ökat tryck på skolor och barnomsorg. Än så länge har det inte kommit något större antal till kommunerna som vi har besökt. 11Det finns ett samarbete mellan kommunerna i om att samordna bland annat introduktionen. 12Enligt uppgifter från hade kommunerna följande antal asylsökande barn i grundskola läsåret 07/08: 364 , 81, 70, 47, 5 och 12. Det verkar som om problemen för skolorna och barnomsorgen är större i exempelvis och det hänger ihop med att det antal asylsökande som kommit har fördubblats och att många av dessa har fått uppehållstillstånd. Kommunen har fått ordna många nya skolplatser . Att välja EBO eller att välja bort ABO I de intervjuer som genomförts i de utvalda kommunerna och med handläggare på figurerar ofta de valmöjligheter som asylsökande har i mottagningssystemet . För många av informanterna påverkar frågan kring EBO-systemet deras arbets- uppgifter. Avsnitten som följer kommer att presentera några frågor som kommit upp i intervjuerna utöver de som definierats som effekter av EBO. En slutsats från de rapporter som beskrivits i litteraturöver- sikten och som bekräftats i de intervjuer som genomförts för denna rapport är att ett av de mest aktiva val en asylsökande gör är att välja bort ABO. Det heter att en asylsökande väljer EBO men många upplever det som att de egentligen väljer bort ABO. Vad är ABO? Uppdraget för denna rapport handlar om att redogöra för effekter av EBO-systemet och den andra sidan av detta system är ABO eller anläggningsboende. ABO är i regel vanliga bostäder antingen spridda i bostadsområden eller mer samlat i samma område. Det finns bara en traditionell förläggning enligt verksamhetschefen på asylmottagningen på finns kvar en bild av att asylsökande bor i förläggning och det kan bero på att många lägenheter ligger samlade i samma bostadsområde. Familjer kan räkna med att få dela lägenhet och att ensam- stående delar rum. Varje rum har minst två platser. I Migrations- verkets årsredovisning 2007 förklaras att det har varit brist på under året.14 För att täcka behovet har Migrations- verket hyrt in stugbyar och vandrarhem. Även i ABO bor asyl- 13Från en föreläsning på en seminariedag om bostadsbolagen och de nyanlända anordnad av i . 14Se årsredovisning 2007: /infomaterial/ om_verket/ek_redovisningar/arr_2007.pdf. sökande i delade lägenheter eller rum och ibland kan det handla om rum på vandrarhem för . I öppnades en asylmottagning 2007 och där har man 250 asylsökande i asylmottagningsbostäder. Enligt det kommunala bostadsbolaget i är det mycket trångt i lägenheterna.15 På i berättade handläggaren att många har dragits in och att det ofta handlar om platser i södra och . I norra delarna av landet är det inga problem att ordna anlägg- ningsboenden. Det är tvärtom eftersom de vill ha arbetstillfällen i många av de mindre avflyttningskommunerna. Längre söderut vill kommunerna oftast inte ha kvar . (Intervju, ) På i hade handläggaren precis haft en familj på fem personer som hon inte kunde ordna en ABO- placering åt eftersom det inte fanns några boenden lediga för familjer. Hon fick placera denna familj på ett transitboende i väntan på att det skulle komma in något. Det finns med andra ord inte alltid så att det räcker till de asylsökande som behöver det. Det är i princip bara kommuner med lediga lägenheter som hyr ut till och det innebär att ABO-boendet finns på mindre orter där det inte är så attraktivt att bo. Det finns i dags- läget inget arbetsmarknadsperspektiv i dessa placeringar även om det är målet. Vad kan verka avskräckande med ABO? På i beskrev handläggaren problemet med att inte kunna ge ett konkret förslag på ABO-placering vid samtal med en asylsökande om möjligheterna att flytta. Handläggarna upplevde att många asylsökande som är intresserade av att flytta ångrar sig när de inte kan få ett konkret förslag. EBO blir det tryg- gare alternativet hur dålig standard det än är på det boendet. Den mesta informationen som en asylsökande får om ABO kommer från andra asylsökande som har lämnat ABO-orten och flyttat till- baka till EBO-kommunen. Det sprids en negativ bild kring ABO som verkar avskräckande. 15 Från föreläsning av VD på på SABO-seminarium i . Vissa asylsökande avböjer när det visar sig att anläggningsboen- det ligger långt bort från den stad där de har familj och vänner. På i och i får de asylsökande i regel erbjudande långt upp i norra delen av landet och i ligger det närmaste boendet i .