sou · GXB337 · 2009-04-21 00:00:00 — Lagens bestämmelser om förenings- stämman finns väsentligen i 7 kap. Kapitlet innehåller bl.a. bestäm- melser om kallelse till stämman (innehåll, tidpunkt m.m.) och om den majoritet som erfordras för giltigt beslut. I allt väsentligt gäller dessa allmänna bestämmelser även vid beslut om ändring av stad- gar. Det finns emellertid vissa särbestämmelser som ska tillämpas just vid ändring av stadgarna. En fråga om stadgeändring kan behandlas på såväl en ordinarie stämma som en extra stämma. 1Se vidare A. Mallmén, Lagen om ekonomiska föreningar, en kommentar, 3 uppl., s. 99 f. 2Se S. , Nials Svensk associationsrätt, 9 uppl., s. 70. föreningen tillämpar ett fullmäktigesystem, är det normalt full- mäktige som beslutar om stadgeändring. Föreningslagen ger inga möjligheter för föreningens medlem- mar att komma överens om stadgeändringar genom förfaranden som inte innefattar ett stämmobeslut. En stadgeändring kan alltså inte åstadkommas genom ett av samtliga eller flertalet medlemmar undertecknat avtal om detta. Som redovisats i tidigare avsnitt anses emellertid ett stämmobeslut kunna komma till stånd genom ett skrift- ligt förfarande, under förutsättning att samtliga medlemmar accep- terar förfarandet (skrivbordsstämma eller per capsulam-beslut). Det gäller även när beslutet avser ändring av stadgarna. 7.2.3Majoritetskrav vid beslut om stadgeändring Som utgångspunkt gäller att samtliga röstberättigade i föreningen måste stå bakom ett beslut om att ändra stadgarna (se 7 kap. 15 § föreningslagen). Det räcker således inte att samtliga vid stämman närvarande eller röstande röstar för stadgeändringen. Alternativt kan stadgeändringen komma till stånd genom majoritetsbeslut men frågan måste då behandlas vid två stämmor. När en stadgeändring kommer till stånd genom två stämmo- beslut, krävs det kvalificerad majoritet vid den senare stämman. Normalt fordras att minst två tredjedelar av de röstande biträder beslutet (eller den högre majoritet som har bestämts i stadgarna). I följande fall måste beslutet på den senare stämman biträdas av minst tre fjärdedelar av de röstande: beslutet innebär att en medlems förpliktelse att betala insatser eller avgifter till föreningen ökas, beslutet innebär att en medlems rätt till årsvinst inskränks. I följande fall av stadgeändringar måste beslutet på den senare stämman biträdas av samtliga röstande: beslutet innebär att en medlems rätt till föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning inskränks, ändringen innebär (1) en inskränkning i en medlems rätt att återfå insatser enligt 4 kap. 1 eller 3 § eller (2) att en medlems rätt till utträde försvåras, om ändringen ska gälla även dem som var medlemmar i föreningen när frågan avgjordes. Har det i stadgarna tagits in ytterligare villkor för ändring av stad- garna, gäller dessa. 7.2.4Kallelse till stämma som ska besluta om stadgeändring Vad gäller tidpunkten för kallelse till en stämma som ska besluta om en stadgeändring gäller de allmänna bestämmelserna om kallelse i 7 kap. 8 § första stycket föreningslagen. Det innebär att kallelse får ske tidigast före stämman och senast eller, om kallelsen avser en extra stämma, före stämman. I stad- garna kan dock tas in föreskrifter om längre minimifrister. Om det enligt lagen eller stadgarna krävs att beslutet fattas på två stämmor för att det ska bli giltigt, får kallelse till den senare stämman inte utfärdas förrän den första stämman har hållits. I en sådan kallelse ska anges vilka beslut som den första stämman har fattat. Vad sedan gäller sättet för kallelse föreskrivs i 7 kap. 8 § andra stycket föreningslagen att kallelsen ska ske enligt stadgarna. Det finns alltså ett betydande utrymme för förenklade kallelsesätt. För vissa fall gäller dock ett absolut krav på skriftlig kallelse. Så är bl.a. fallet inför sådana beslut om stadgeändring som innebär att en medlems förpliktelse att erlägga avgifter till föreningen ökar, hans rätt till årsvinst inskränks eller hans rätt till föreningens behållna tillgångar vid föreningens upplösning inskränks (jfr 7 kap. 15 § för- sta och andra styckena). Vad därefter gäller innehållet i kallelsen kräver lagen att där anges det huvudsakliga innehållet i förslaget till stadgeändring. Ett full- ständigt förslag ska hållas tillgängligt för medlemmarna hos före- ningen och genast sändas till de medlemmar som begär det (se 7 kap. 8 § tredje stycket). Om lagens eller stadgarnas bestämmelser om kallelse inte har iakttagits i fråga om ett visst ärende, får stämman inte besluta i ärendet (se 7 kap. 9 § föreningslagen). Trots förekomsten av ett sådant fel får dock beslut fattas om de som berörs av felet sam- tycker till det. Denna samtyckesregel ger i praktiken stora möj- ligheter att i mindre föreningar kalla till och genomföra stämmor – också sådana som ska behandla frågor om stadgeändringar – på ett förenklat sätt (se avsnitt 5.2.1 om s.k. skrivbordsstämma). Vid särskilt ingripande stadgeändringar har de medlemmar som inte har samtyckt till ändringarna en särskild utträdesrätt. Detta gäller sådana beslut om stadgeändring som måste biträdas av samtliga eller tre fjärdedelar av de röstande (se avsnitt 7.2.3). Uppsägnings- tiden är en månad, räknad från utgången av den andra stämman som beslutade om stadgeändringen eller, vid fullmäktigebeslut, från det att medlemmen underrättades om beslutet (se 7 kap. 15 §). Utträdesrätten är ovillkorlig och kan inte inskränkas genom stad- gebestämmelser. 7.2.6Klander av beslut om stadgeändring Ett beslut av föreningsstämman som inte har tillkommit i behörig ordning eller i övrigt strider mot föreningslagen eller stadgarna, kan klandras (se 7 kap. 17 § föreningslagen). sker genom att exempelvis en medlem väcker talan vid domstol mot föreningen om att beslutet ska upphävas eller ändras. Talan ska väckas från beslutet men kan i vissa fall väckas senare, bl.a. om kallelse till stämman inte har skett eller om de bestämmelser om kallelse som gäller för föreningen har eftersatts i något väsentligt avseende. Om domstolen upphäver eller ändrar beslutet, gäller detta i förhållande till samtliga medlemmar, även de som inte själva har fört talan. De nu angivna bestämmelserna gäller även i fråga om beslut om ändring av stadgar. Det kan alltså inträffa att en stadgeändring upphävs i efterhand. Så kan bli fallet även om stadgeändringen har registrerats i föreningsregistret och kommit att tillämpas . Ett beslut att ändra stadgarna ska genast anmälas för registrering. Det får inte verkställas förrän registrering har skett (se 7 kap. 14 § tredje stycket föreningslagen). Ett beslut som innebär att med- lemsinsatsernas belopp sätts ned eller medlemmarnas insatsskyldig- het enligt stadgarna på annat sätt lindras får inte verkställas förrän efter registreringen (se 7 kap. 14 § femte stycket förenings- lagen). En anmälan om registrering ska göras skriftligen hos Bolags- verket. kan anmälan också ges in elektro- niskt. Anmälan ska vara undertecknad av en styrelseledamot eller, i förekommande fall, den verkställande direktören. Den närmaste finska motsvarigheten till föreningslagen är, som har berörts, lagen om andelslag . Vad gäller beslut om stadgeändring innebär den lagen bl.a. följande. Sättet för kallelse: Kallelse ska sändas till medlemmarna skriftli- gen under de adresser som antecknats i medlemsförteckningen eller som andelslaget annars känner till. I stadgarna kan bestämmas att kallelsen ska utfärdas på annat sätt; i vissa slag av ärenden (se under Tiden för kallelse) måste det dock alltid skickas ut en skriftlig kal- lelse eller kallelse sändas på något annat sätt genom vilket informa- tion allmänt kommer till medlemmarnas kännedom. Tiden för kallelse: Kallelse ska normalt skickas tidigast två måna- der och senast före stämman (med vissa möjligheter att reglera saken annorlunda i stadgarna). Vid några typer av stadge- ändringar får dock kallelse inte ske senare än en månad före stäm- man, bl.a. (1) väsentlig ändring av andelslagets syfte eller verksam- hetsområde (2) ändring av medlemmarnas röstetal, (3) begränsning av avgångsrätten för den som redan är medlem, (4) begränsning av rätt som gäller överskott, återbetalning av insats eller andelslagets behållning i fråga om den som redan är medlem eller en redan utgi- ven andel, eller annan ändring av grunderna för utdelning av över- skott eller behållning, (5) höjning av betalningsskyldigheter för den som redan är medlem genom höjning av insatsen mot betalning eller på något annat sätt, (6) nedsättning av insatsen eller det belopp som betalts av den eller minskning av antalet andelar. Kallelsens innehåll: Kallelsen ska innehålla uppgift om besluts- förslagets huvudsakliga innehåll. Majoritetskrav: Ett beslut om en stadgeändring måste biträdas av medlemmar med minst två tredjedelar av de avgivna rösterna. I vissa fall måste beslutet dock ha biträtts av medlemmar med minst nio tiondelar av de avgivna rösterna, bl.a. vid beslut som innebär (1) begränsning av avgångsrätten för den som redan är medlem, (2)uppskjutande av återbetalning av insats som gäller en redan utgiven andel. I några andra fall fordras att beslutet biträds av samtliga vid stämman företrädda medlemmar, bl.a. när beslutet innebär att (1)andelslagets huvudsakliga syfte ändras, (2)olika stora röstetal införs för medlemmar i ett andelslag vars samtliga medlemmar har en röst, (3)ändring av medlemmarnas olika stora röstetal ändras, (4)rätten för den som redan är medlem eller en redan utgiven andels rätt till överskott, återbetalning av insats eller andelslagets behållning begränsas på visst sätt, (5)betalningsskyldigheten för den som redan är medlem ökas genom en bestämmelse som gäller extra avgifter, tillskottsplikt eller sådan anslutningsavgift som inte återbetalas. I vissa fall har den som röstat mot ett förslag till stadgeändring rätt till utträde (gäller i de särskilda fall som anges under Tiden för kallelse). Den norska loven om samvirkeforetag (2007) innehåller i fråga om stadgeändringar bl.a. följande. Sättet för kallelse: Skriftlig kallelse ska sändas till alla medlemmar med känd adress. Tidpunkten för kallelse: Kallelsen ska sändas så att den normalt kommer fram senast före stämman, om inte stadgarna föreskriver längre kallelsefrist. Kallelsens innehåll: Kallelsen ska klart ange de saker som stäm- man ska behandla och även innehålla ett förslag till dagordning. Förslag till stadgeändringar ska tas in i kallelsen. Majoritetskrav: Stadgarna kan normalt ändras med två tredje- delars majoritet bland avgivna röster, om inte stadgarna innehåller strängare majoritetskrav. Vissa stadgeändringar kräver dock fyra- femtedelars majoritet bland avgivna röster, nämligen följande (1)väsentliga ändringar i ändamålsföreskrifterna (2)mer betungande regler om personligt betalningsansvar för medlemmarna,3 (3)skärpning av inskottsplikt (4)införandet av eller skärpning av omsättningsplikt, 3 Se Ot.prp.nr 21 (2006–2007), s. 280. (5) begränsningar i utträdesplikten (den som röstar mot föränd- ringar av dessa slag har också viss utträdesrätt). Utträdesrätt: Om stämman har beslutat om en sådan stadge- ändring som kräver särskilt kvalificerad majoritet, har en medlem som har röstat mot ändringen rätt att träda ut ur föreningen och få tillbaka sin insats. Underrättelse om utträdet ska lämnas inom en månad från beslutet eller, om beslutet har fattats utan att samman- träde har hållits, från den dag då beslutsprotokollet skickades till medlemmarna. Som har konstaterats saknar direkt motsvarighet till den svenska föreningslagen. Frågor om kallelse till general- församling är därför inte lagreglerade. Bestämmelser om sättet för kallelse, kallelsetid samt innehållet i kallelse vid stadgeändring finns i stället i stor utsträckning i andelsselskabens stadgar. Inte heller i övrigt finns det några lagregler om hur man fattar beslut om änd- ring av ett andelsselskabs stadgar. Ämnet har varit föremål för av- göranden i praxis och även diskuterats i doktrinen. Praxis synes vara att det för vissa slag av beslut krävs enhällighet bland samtliga medlemmar och att det vid andra slag av beslut är tillräckligt med någon form av majoritet. I de senare fallen har de medlemmar som motsätter sig beslutet rätt att gå ur föreningen.4 Vissa beslut har sålunda ansetts så ingripande att de kräver enighet bland förening- ens medlemmar, såsom beslut om att öka medlemmens insats- skyldighet, införandet av en omsättningsplikt eller en väsentlig skärp- ning av sådan plikt samt väsentliga inskränkningar i medlemmarnas rösträtt. Vid andra slag av beslut anses minoritetsskyddet tillgodo- sett genom den rätt till utträde som medlemmarna har. Det gäller exempelvis beslut om ändring av praktiska bördor och påbörjande av nya riskbetonade eller investeringskrävande aktiviteter. Om det är fråga om väsentliga avvikelser från ändamålsbestämmelsen, krävs dock enhällighet. 4 Se E. Hørlyck, Dansk andelset, 3. udg., s. 199 f. 7.3.4EG-förordningen med stadga för europakooperativ För ett europakooperativ gäller följande. Föreningsstämma ska sammankallas genom skriftlig kallelse i någon form till samtliga personer som har rätt att delta i stämman. Kallelsen får ske genom offentliggörande i europakooperativets officiella interna publika- tion. Kallelsen ska skickas minst innan föreningsstämman öppnas. I brådskande fall får dock kortas . Vid ändring av stadgar genom två stämmobeslut får perioden för- kortas mellan sammankallandet av ett första och ett andra möte där samma dagordning ska behandlas, i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där kooperativet har sitt säte. Kallelsen ska inne- hålla en dagordning med uppgift om de frågor som skall behandlas samt förslag till beslut. Beslutet om stadgeändring måste biträdas av minst två tredje- delar av de röstande om inte tillämplig lagstiftning för kooperativ i den medlemsstat där kooperativet har sitt säte kräver högre majo- ritet. Något allmänt krav på att beslutet ska tas på två stämmor finns inte. Förordningen innehåller emellertid en beslutförhetsregel som medför att det kan krävas två stämmor. Om de närvarande vid en första stämma representerar mindre än hälften av medlemmarna, måste sålunda beslutet bekräftas vid en andra stämma (varvid det inte ställs några särskilda krav på antal närvarande medlemmar). En given utgångspunkt är att bestämmelserna om ändring av stad- gar ska vara så enkla som möjligt att tillämpa för såväl föreningen som dess medlemmar. Det är också givet att bestämmelserna bör ge föreningarna rimliga möjligheter att förhållandevis snabbt och utan onödiga kostnader anpassa sig till förändringar i omvärlden. måste bestämmelserna tillgodose vissa bakomliggande skyddsintressen. Ett sådant intresse är medlemsinflytande. Det är särskilt viktigt att medlemmarna har goda möjligheter att utöva inflytande över beslut om ändring av stadgarna, eftersom sådana beslut i särskilt hög grad är ägnade att påverka den enskilde med- lemmens situation och kan rubba förutsättningarna för hans eller hennes deltagande i föreningen. Ett snarlikt intresse är intresset av Vissa beslut om stadgeändringar är av det slag att det inte är rimligt att en minoritet av medlemmarna ska behöva accep- tera ett beslut enbart därför att det stöds av merparten av förenin- gens medlemmar. Ytterligare ett intresse är intresset av offentlighet. Det är viktigt att den som avser att bli medlem i föreningen eller på annat sätt träda i förbindelse med föreningen har möjlighet att ta del av stadgarnas innehåll. Det talar för att stadgeändringar alltid bör publiceras på visst sätt och tillämpas först sedan sådan publi- cering har skett. 7.4.2Sättet för kallelse inför ändring av stadgarna Bedömning: Bestämmelserna om sättet för kallelse till förenings- stämma som ska besluta om ändring av stadgarna bör inte ändras (jfr dock avsnitt 6.2.2). Såsom det nuvarande regelverket är utformat kan kallelse till en föreningsstämma som ska ta ställning till ett förslag om stadge- ändring vanligen ske enligt vad som allmänt gäller om kallelse till stämma. Om en stämma ska behandla exempelvis en fråga om änd- rad firma eller om ändring av antalet styrelseledamöter, räcker det att kallelse sker på det sätt som har bestämts i stadgarna. Så är fallet även om detta kallelsesätt är av mycket generell natur, t.ex. kungö- relse på föreningens anslagstavla. Något hinder mot att tillämpa i stadgarna angivna elektroniska förfaranden, t.ex. meddelande per e- post eller kungörelse på föreningens webbplats, finns inte heller. Enligt vår mening är den gällande regleringen tillfredsställande utformad. Den ger den enskilda föreningen möjlighet att anpassa kallelsesättet till de speciella förhållandena inom föreningen. Den ger också föreningen möjlighet att använda sig av modern teknik, t.ex. genom att meddelande lämnas via e-post eller på föreningens webbplats. Föreningslagen uppställer dock ett generellt krav på skriftlig kallelse per post inför vissa särskilda slag av stadgeändringar. Skrift- lig kallelse krävs bl.a. inför sådana stadgeändringar som innebär att en medlems förpliktelse att betala insatser eller avgifter till före- ningen ökar, rätten till årsvinst inskränks, rätten till föreningens behållna tillgångar vid föreningens upplösning begränsas eller med- lemmens möjlighet till utträde försvåras (se 7 kap. 8 § andra stycket 2 föreningslagen). I avsnitt 6.2.2 har diskuterats om bl.a. detta krav bör slopas för att på så vis ge utrymme för kallelser med använ- dande av elektronisk kommunikation. Såsom närmare har utveck- lats i det avsnittet anser vi att kravet på skriftlig kallelse inte bör tas bort. Däremot bör det införas regler som gör det möjligt att även i dessa fall använda ett elektroniskt förfarande för översändande av kallelse, under förutsättning att stämman har beslutat om detta och den enskilde medlemmen, efter förfrågan, inte har motsatt sig för- farandet. Bedömning: Bestämmelserna om innehållet i kallelse till före- ningsstämma som ska besluta om ändring av stadgarna bör inte ändras. Kallelse till en stämma som ska besluta om stadgeändringar ska all- tid upplysa om det huvudsakliga innehållet i förslaget till stadge- ändringar (se 7 kap. 8 § tredje stycket föreningslagen). Förslaget måste alltså finnas med i kallelsen, låt vara att det kan återges i sammanfattad och förkortad form. En motsvarande bestämmelse i aktiebolagslagen (se 7 kap. 24 § i den lagen) har ansetts innebära att det substantiella innehållet i föreslagna ändringar i bolagsordningen alltid måste framgå av kallelsen.5 Ett upphävande av bestämmelsen i föreningslagen skulle kunna innebära en viss förenkling för en förening som står inför en stadge- ändring, eftersom kallelsen då skulle kunna göras kortare. En sådan förändring förtjänar därför att övervägas, särskilt som medlemmen ändå, enligt 7 kap. 8 § tredje stycket fjärde meningen förenings- lagen, har möjlighet att vända sig till föreningen och hos denna ta del av det fullständiga förslaget. En sådan förändring skulle dock minska medlemmens möjlighet att i förväg få en bild av vad det aktuella stämmoärendet kan få för effekter för honom eller henne och att förbereda sig mera i detalj inför stämman. I och för sig skulle medlemmen fortfarande – av den ärendeförteckning som ska vara fogad till kallelsen – kunna utläsa att stämman ska behandla en fråga om ändring av stadgarna. Han eller hon skulle också, genom att vända sig till föreningen, 5 Se S. , S. , R. Skog, Aktiebolagslagen, en kommentar, avsnitt 7:24.2. kunna få del av hela det förslag som ska läggas fram på stämman. För medlemmen skulle det emellertid vara svårt att veta när han eller hon har skäl att efterfråga förslaget. I sammanhanget bör ock- så beaktas att aktiebolagslagen ställer ett motsvarande krav på att kallelsen upplyser om det huvudsakliga innehållet i förslaget till bolagsordningen. Också den norska och finska lagstiftningen om samvirkeforetag respektive andelslag innehåller motsvarande bestäm- melser. Vår slutsats är att de nuvarande bestämmelserna om kallelsens innehåll inte bör ändras. torde det vara mycket vanligt att föreningen skickar med- lemmarna hela det aktuella förslaget i stället för förslaget i sam- manfattning. Ofta kan detta vara det bästa förfaringssättet för såväl föreningen som medlemmarna. Det kommer givetvis att kunna använ- das även i fortsättningen. Förslag: Tidsfristerna för utfärdande av kallelse till förenings- stämma som ska behandla en fråga om ändring av stadgarna förlängs. Föreningslagens allmänna regler om kallelse till stämma har disku- terats i avsnitt 5.4.3 Såsom där har konstaterats gäller att kal- lelse till en ordinarie föreningsstämma får utfärdas senast två veck- or före stämman, att kallelse till en extra föreningsstämma får ut- färdas senast före stämman och att i stadgarna kan före- skrivas att dessa kallelsefrister ska vara längre än vad lagen medger men att kallelse inte får utfärdas tidigare än före stäm- man. Lagens kallelsefrister är desamma oavsett om den samman- kallade stämman ska behandla frågor om stadgeändringar eller inte. De avviker också i flera hänseenden från motsvarande bestämmel- ser för privata aktiebolag i aktiebolagslagen. Av intresse i detta sammanhang är att kallelse till en bolagsstämma som ska behandla en fråga om ändring av bolagsordningen normalt ska sändas ut senast före stämman. I bolagsordningen kan, om det är fråga om kallelse till extra stämma, bestämmas en kortare kallelse- frist men aldrig en kortare frist än (se 7 kap. 18 och 19 §§ aktiebolagslagen). I det följande (se avsnitt 7.4.5) föreslår vi att beslut om ändring av stadgarna alltid ska kunna beslutas vid en stämma, om inte annat föreskrivs i stadgarna. En sådan förändring ökar behovet av förbe- redelsetid inför stämman eftersom medlemmen kan räkna med att få frågan framskjuten till en andra stämma. Det är därmed också motiverat med en längre kallelsefrist inför den stäm- ma som ska besluta i en fråga om ändring av stadgarna. Detta behov av längre kallelsefrister tillgodoses väsentligen genom de förslag som vi har redovisat i avsnitt 5.4.3. Vi har där föreslagit att föreningslagens kallelseregler anpassas till aktiebolagslagens mot- svarande regler. Detta innebär bl.a. att kallelse till en ordinarie före- ningsstämma som huvudregel ska skickas ut senast före stämman, att det i stadgarna får bestämmas en kortare kallelsefrist men att denna aldrig får vara kortare än . Vi föreslår att detsamma ska gälla vid kallelse till extra föreningsstämma som ska ta ställning till en fråga om ändring av stadgarna. Förslag: Lagens krav på att beslut om ändring av stadgarna måste fattas på två stämmor om inte samtliga medlemmar ställer sig bakom beslutet tas bort. Ett beslut om stadgeändring kan fattas genom ett enda stämmo- beslut om samtliga medlemmar är representerade vid stämman och röstar för beslutet. Ett sådant beslut torde normalt bara kunna åstadkommas i föreningar med ett litet antal medlemmar eller i före- ningar där stämmans befogenheter har övertagits av ett fullmäktige. Normalt är det därför nödvändigt att hålla två stämmor för att få till stånd en stadgeändring, dvs. det gäller i praktiken ett tvåstäm- mokrav. Ett avskaffande av detta krav skulle utan tvivel innebära en påtaglig förenkling för många föreningar och minska de admini- strativa kostnader som stadgeändringar är förenade med. Den nuvarande ordningen har i princip gällt ända sedan till- komsten av föreningslag. En motsvarande ordning gällde länge också på aktiebolagsrättens område. Vid tillkomsten av aktiebolagslag togs emellertid bestämmelserna om beslut på två stämmor bort (se prop. 1975:103 s. 245 f.). Det hänvisades därvid bl.a. till de ökade krav som ställs på företagens förmåga till anpassning efter förändrade villkor. kan en bolags- ordningsändring alltid genomföras genom ett enda bolagsstämmo- beslut (om inte bolagsordningen föreskriver två eller flera stämmo- beslut). Under förarbetena till den nuvarande föreningslagen disku- terades om tvåstämmokravet borde tas bort även för ekonomiska föreningar.