sou · GXB314 · 2009-02-17 00:00:00 — En Kindle-användare laddar ned inne- hållet till sin läsplatta trådlöst utan tillgång till dator under förut- sättning att han eller hon befinner sig i där mobilnätet finns. Amazon planerar nu att lansera Kindle i . Detta kommer att ske när man kan få trådlös nedladdning av innehåll att fungera i alla europeiska länder, troligen . I finns bl.a. iRex Technologies läsplatta iLiad som lanserades . erbjuder sitt innehåll på iLiad. Prenumeranten laddar ned sin dagstidning till läsplattan tråd- löst eller via sin PC. Den franska läsplattan lanserades av företaget . Cybook är kompatibel med e-bokformatet Mobipocket, som möjliggör nedladdning av böcker och dagstidningsinnehåll via dator. Här i behöver man en dator för att kunna ladda ned innehåll till en läsplatta men kommer ned- laddningen troligen att ske trådlöst. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll E-papperet kommer troligen att bli nästan lika tunt som papper och framställas i format som närmar sig tabloid. En handfull före- tag utvecklar olika lösningar för att skapa läsplattor med pappers- känsla. Utveckling av färgskärmar pågår också. har utveck- lat en skärm som är böjbar och behåller bilden när strömmen bryts.5 I Tidningsutgivarnas rapport redovisas under rubriken konsumenterna ha? bl.a. en internationell studie som genom- fördes . Som nödvändiga krav på en läsplatta an- gav konsumenterna bl.a. trådlös nedladdning och automatisk upp- datering av nyheter . I rapporten anges att en stor del av den e-pappersrelaterade utvecklingen är på prototypstadiet och att det krävs att en rad pusselbitar faller på plats för att daglig publicering på e-papper ska bli verklighet i . Det handlar enligt rapporten om att hitta bra läsplattor, få till stånd samarbete mellan medieföretagen, bokbranschen och tidskriftsbranschen, utveckla distributionslösningar, ta fram bra inne- håll och ta reda på vad konsumenterna vill ha. När man talar om e-böcker, e-tidningar och e-papper är det möjligheten att ladda ned innehåll till apparaten, t.ex. i form av nyhetsuppdatering, som är i fokus. I de svenska e-pappers- och e-tidningsprojekten fanns i princip inget material på läsplattorna när de levererades till användarna utan materialet laddades ned till plattorna av användarna. Förhållandet är detsamma i fråga om bl.a. den amerikanska e-bokläsaren Kindle.6 Det kan dock förekomma att det finns visst innehåll på handdatorer och liknande apparater när de levereras till användaren. Det kan t.ex. vara fråga om musik och ljudböcker på mp 3-spelare, musik på mobiltelefoner och musik och film på film- och musikspelare som iPod. Företaget erbjuder t.ex. biblioteken mp 3-spelare som är laddade med ljudböcker. Låntagaren kan låna hem spelaren och lyssna på boken under en bestämd tid.7 6Malin Picha, Tidningsutgivarna. 7Richard , FörlagEtt, . Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll 6.3Närmare om hur e-böcker och e-tidningar förhåller sig till TF och YGL Som har angetts i avsnitt 6.1 ovan är grundlagsskyddet för yttrandefriheten enligt YGL inte knutet till ett yttrandes innehåll utan till användningen av vissa medier. Frågan om ett yttrande omfattas av YGL avgörs alltså som huvudprincip inte av yttrandets innehåll utan av på vilket sätt, dvs. i vilket medium, det har publi- cerats. De medier YGL omfattar är ljudradio, television och vissa liknande överföringar med hjälp av elektromagnetiska vågor, dvs. vissa databaser, samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra s.k. tekniska upptagningar. Tekniska upptagningar är s.k. fysiska databärare, dvs. de är föremål som innehåller information och an- vänds för att överföra informationen mellan människor genom för- flyttning av föremålet. De paragrafer som närmare anger vilka krav som ställs på medierna för att de ska falla in under grundlags- skyddet är huvudregeln om radioprogram (1 kap. 6 § första stycket första meningen YGL), regeln om webbsändningar (1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL), databasregeln (1 kap. 9 § YGL) och regeln om tekniska upptagningar (1 kap. 10 § YGL). Förutom de tekniska krav som ställs på medierna i dessa regler ställs också krav på spridning till allmänheten av yttrandet för att grundlagsskydd ska föreligga. Spridningskravet motiveras av den helt grundläggande förutsättningen att syftet med YGL (liksom med tryckfrihetsförordningen, TF) inte är att skydda privat kommu- nikation mellan några få personer utan att skydda friheten att sprida meddelanden till allmänheten, dvs. friheten att yttra sig i mass- medier (jfr prop. 1990/91:64 s. 112 och Axberger, Tryckfrihetens gränser, 1984, s. 21 f.). Till följd av detta faller t.ex. telefoni utan- för YGL:s tillämpningsområde. Som har framgått i det föregående kan handdatorer, läsplattor och liknande apparater laddas med innehåll av användaren, men de kan också ha försetts med innehåll redan före leveransen till användaren. Detta torde dock inte vara särskilt vanligt. Apparat- erna kan alltså användas både som mottagare vid överföring av information med hjälp av elektromagnetiska vågor och som fysiska databärare, dvs. som överförare av information mellan människor genom förflyttning av föremålet. Som kommer att framgå i det följande innebär detta komplikationer när det gäller grundlags- skydd enligt YGL. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll Vid bedömningen av frågan om YGL omfattar sådana apparater som i benämns e-böcker och e-tidningar, t.ex. läsplattor, och som levereras med innehåll är det regeln om tekniska upptagningar i 1 kap. 10 § YGL och defini- tionen av tekniska upptagningar i 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL som är aktuella. Dessa regler berörs närmare i det följande. Vid bedömningen av e-böcker och e-tidningar som levereras utan innehåll är det reglerna i 1 kap. 6 och 9 §§ YGL som är aktuella. En redogörelse för innehållet i dessa regler finns i avsnitt 5.3.1 om digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. Om det fallet att användaren laddar ned innehållet till apparaten anförde Tryck- och yttrandefrihetsberedningen följande:8 Om användaren laddar ned innehållet till e-boken eller e-tidningen från en databas sker informationsöverföringen med hjälp av elektro- magnetiska vågor och databasregeln (1 kap. 9 § YGL) är då tillämplig om de övriga krav som anges i regeln är uppfyllda. Överföringen av information till en e-bok eller e-tidning kan också falla in under reglerna i 1 kap. 6 § YGL, t.ex. när handdatorn eller e-pappret används för att ta emot ett e-postmeddelande som ingår i ett stort e-post- utskick från informationsleverantören. delar Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningens uppfattning i denna del. Det kan alltså konstateras att sådana apparater som av Tryck- och yttrandefrihetsberedningen och i benämns e-böcker och e-tidningar samt liknande apparater inte utgör något problem vad gäller frågan om grundlagsskydd när de endast används till att ta emot innehåll som användaren laddar ned till apparaten. Kom- mitténs uppdrag avser emellertid inte sådana företeelser utan sådana apparater som levereras till användaren med innehåll, och uppgiften är att föra in dessa under grundlagsskyddet. Om apparaten redan har försetts med innehåll när den levereras till användaren är, som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen konstaterade, situationen en annan vad gäller grundlagsskydd än när användaren laddar ned innehållet till den. Eftersom det innehåll som finns på apparaten vid leveransen inte överförs till användaren med hjälp av elektromagnetiska vågor, blir frågan om apparaten då kan anses utgöra en skrift som faller in under TF eller en teknisk upptagning som faller in under YGL. 8 SOU 2006:96 del 1 s. 150. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll I 1 kap. 5 § TF anges att förordningen är tillämplig på skrifter som har framställts i tryckpress och skrifter som har mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt för- farande om utgivningsbevis gäller för skriften eller den är försedd med vissa uppgifter om vem som har mångfaldigat den m.m. Tryck- och yttrandefrihetsberedningen ansåg att sådana apparater som beredningen benämnde e-böcker och e-tidningar inte kan anses utgöra sådana skrifter och att TF därför inte är tillämplig på dessa medier. delar denna uppfattning. Även om en del av de apparater som här är aktuella, t.ex. läsplattor, kan förete en visuell likhet med en bok eller tidning har de ju inte framställts i tryckpress eller mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande. Frågan är då om sådana apparater som här är aktuella, t.ex. läsplattor, och som redan har innehåll när de levereras till använd- aren kan anses utgöra tekniska upptagningar som faller in under YGL. I 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL anges att med tekniska upp- tagningar avses i grundlagen upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. Tryck- och yttrandefrihets- beredningen anförde:9 Det krävs inget fristående tekniskt hjälpmedel för att användaren skall kunna uppfatta innehållet i e-boken eller e-tidningen utan e-boken eller e-tidningen innefattar de funktioner som krävs för att användaren skall kunna ta del av innehållet. De utgör därför inte tekniska upp- tagningar på samma sätt som cd-skivor, videogram o.dyl. De kan i stället jämföras med en dator som levereras med i dess minnesenhet installerade program. Till skillnad från en dator med fristående minnesenhet kräver de dock ingen skärm, projektor eller liknande för att innehållet skall kunna uppfattas. Snarare liknar de t.ex. mobil- telefoner som levereras med spel eller liknande som kan visas på telefonens bildskärm. Det har inte ansetts att sådana datorer som angetts utgör tekniska upptagningar i YGL:s mening. I konsekvens med detta anser beredningen att övervägande skäl talar för att en e-bok eller e-tidning som levereras med innehåll inte skall anses utgöra en teknisk upptagning. Som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen konstaterade krävs det inget fristående tekniskt hjälpmedel för att användaren ska kunna uppfatta innehållet i en apparat av det slag som här är aktuell, t.ex. en läsplatta, utan denna innefattar de funktioner som krävs för att 9 SOU 2006:96 del 1 s. 150 f. Som har angetts i avsnitt 6.1 avsåg Tryck- och yttrandefrihets- beredningen med orden e-bok och e-tidning den apparat som innehållet levereras på. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll användaren ska kunna ta del av innehållet. Yttrandefrihetskom- mittén anser därför att det är klart att läsplattor som levereras med innehåll inte kan anses utgöra tekniska upptagningar som avses i YGL utan faller utanför denna grundlag. Enligt kommitténs mening krävs alltså en grundlagsändring för att läsplattor som levereras med innehåll ska falla in under grund- lagsskyddet. Det nu sagda gäller också andra liknande apparater som levereras med innehåll och som inte kräver ett tekniskt hjälp- medel för att innehållet ska kunna uppfattas, t.ex. mp 3-spelare som levereras med musik. slutsats angående sådana apparater som i kommitténs direktiv kallas e-böcker och e-tidningar, t.ex. läsplattor, blir alltså att grundlagsskydd kan gälla enligt 1 kap. 6 § eller 9 § YGL när användaren laddar ned innehåll till apparaten men att en apparat som levereras med innehåll inte faller in under grundlagsskyddet. Detsamma gäller i fråga om andra liknande apparater som inte kräver ett fristående tekniskt hjälpmedel för att innehållet ska kunna uppfattas, t.ex. mp 3-spelare. 6.4Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll Som har angetts ovan anser att det är klart att sådana apparater som i kommitténs direktiv benämns e-böcker och e-tidningar och som levereras med innehåll faller utanför TF och YGL. Det krävs således en grundlagsändring för att föra in sådana apparater under grundlagsskyddet. Detsamma gäller för liknande apparater som levereras med innehåll och som inte kräver ett fristående tekniskt hjälpmedel för att innehållet ska kunna uppfattas. Som har angetts i avsnitt 6.1 ansåg Tryck- och yttrandefrihetsberedningen i sitt debattbetänkande att det inte var motiverat, i vart fall inte då, att föra in e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll under grundlagsskyddet. Beredningen ansåg att denna teknik var förtjänt av grundlagsskydd i den mån den kommer att användas på ett massmedialt sätt och att det då kan uppkomma behov av att införa en klargörande regel om att dessa medier omfattas av grundlagsskyddet. Beredningen an- förde att dessa medier dock varit under utveckling under en längre Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll tid men ännu inte vunnit insteg på marknaden. Framtiden kan anses osäker. Beredningen anser därför att det i vart fall inte nu är motiverat att införa en regel om grundlagsskydd. Det förefaller inte heller troligt att det blir behövligt eftersom den främsta fördelen med e-tidningar och e-böcker ligger i att man kan uppdatera dem och således ladda ned innehåll till dem, inte i att de bättre fyller funktionen som bärare av information än t.ex. vanliga pappersböcker och -tidningar. Det framstår därför inte som särskilt troligt att e-tidningar och e-böcker kommer att levereras med innehåll i någon större utsträckning annat än möjligen som en första laddning. Om en regel skulle behöva införas kommer den att utgöra ett komplement till definitionen av tekniska upptagningar i 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL. Det nu sagda gäller på motsvarande sätt för t.ex. mp 3-spelare som levereras med visst musikinnehåll tillgängligt för lyssning. Endast två av remissinstanserna kommenterade närmare Tryck- och yttrandefrihetsberedningens bedömning av frågan om grund- lagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med inne- håll. Justitiekanslern ansåg att e-tidningar, e-böcker och mp 3- spelare som levereras med färdigt innehåll inte kunde anses utgöra tekniska upptagningar enligt YGL men att något behov av att in- föra ändringar i YGL i detta avseende inte då kunde anses vara för handen. ansåg att det var tydligt att e-böcker och e-tidningar inte borde få grundlagsskydd. Den främsta fördelen med sådana apparater som beredningen benämner e-tidningar och e-böcker synes ligga i att man kan uppdatera dem och således ladda ned innehåll till dem, inte i att de bättre fyller funktionen som fysiska databärare, dvs. som överförare av information mellan människor genom förflytt- ning av föremålet, än t.ex. vanliga pappersböcker och -tidningar eller vanliga cd- och dvd-skivor. Som beredningen har anfört fram- står det därför inte som särskilt troligt att sådana apparater kommer att levereras med innehåll i någon större utsträckning. har kunnat finna förekommer detta inte heller i någon större omfattning. Kommittén anser därför att det inte heller nu finns något större behov av att föra in sådana apparater som här är aktuella, t.ex. läsplattor, och som levereras med innehåll under grundlagsskyddet. Om man ändå skulle göra detta skulle, som kommer att framgå i 10 SOU 2006:96 del 1 s. 189. Som har angetts i avsnitt 6.1 ovan avsåg Tryck- och yttrande- frihetsberedningen med orden e-bok och e-tidning den apparat som innehållet levereras på. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll det följande, den enda lösning som är möjlig inom ramen för gällande grundlagsskydd innebära att de flesta av de apparater som torde avses i direktiven skulle falla utanför grundlagsskyddet. Som utvecklas närmare i det följande är anledningen till detta att det inte inom ramen för gällande mediebundna grundlagsskydd är möjligt att skydda apparater som möjliggör nedladdning. För att grund- lagsskydda innehåll som levereras på sådana apparater skulle det krävas att man knyter grundlagsskyddet till innehållet. Detta är inte möjligt inom det nu gällande mediebundna grundlagsskyddet. Frågan om ett innehållsanknutet grundlagsskydd kan däremot tas upp under nästa fas av utredningsarbetet i samband med behand- lingen av den stora frågan om man i längden bör behålla en teknik- beroende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Mot bakgrund av det anförda anser att det inte nu bör företas någon grundlagsändring som syftar till att föra in sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll under YGL. ska emellertid enligt sina direktiv föreslå de ändringar som krävs för att e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll ska omfattas av grundlagsskydd. För att fullgöra sina uppgifter enligt direktiven redovisar kommittén därför ändå i det följande hur ett grundlags- skydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll skulle kunna utformas och vilka övriga lagändringar detta skulle kräva, men kommittén förordar alltså att dessa grundlags- och lagändringar inte genomförs . Med anledning av kommitténs inställning i denna del tas de grundlags- och lagändringar som krävs om e-böcker och e-tid- ningar som levereras med innehåll ska föras in under YGL inte upp i författningsförslagen i detta betänkande. De redovisas i stället för sig i bilaga 5 till betänkandet. Där finns också en författnings- kommentar till dessa grundlags- och lagändringar. 6.4.2Hur bör det som ska föras in under grundlagsskyddet avgränsas? Det kan till en början noteras att det i direktiven angående grunden för att e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll ska föras in under YGL:s tillämpningsområde anges att det finns prin- cipiella skäl för att även dessa tekniker bör omfattas av grundlags- Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll Vad som torde avses är att innehåll som levereras på sådana apparater är lika skyddsvärt som annat innehåll. I direktiven sägs inte närmare vad som avses med e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll. Det får antas att det är främst läs- plattor och liknande apparater som varit i blickpunkten. Det kan alltså konstateras att det inte är klart om endast handdatorer eller s.k. läsplattor som levereras med traditionellt bok- eller tidnings- innehåll och som ger en visuell likhet med en bok eller en tidning ska omfattas, eller om regeringen anser att även annat innehåll och/eller andra tekniker än sådana som ger en visuell likhet med en bok eller tidning ska föras in under grundlagsskyddet. Det finns ju t.ex. även mp 3–spelare som levereras med en talbok eller med musik och iPod och liknande apparater som levereras med musik, rörliga bilder eller annat innehåll. Huruvida skyddet bör gälla endast för vissa aktörer, t.ex. för tidningsföretag eller bokförlag, eller för alla berörs inte i direktiven. De nämnda oklarheterna innebär att måste bestämma gränserna för vad som ska föras in under grund- lagsskyddet. I denna fråga gör kommittén följande överväganden. Det kan inledningsvis konstateras att det knappast är möjligt att dra gränsen för grundlagsskydd så att endast sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar och som levereras med innehåll som har publicerats i form av en bok eller en tidning faller in under grundlagsskyddet. En sådan gränsdragning skulle innebära att man för att avgöra om grundlagsskydd före- ligger måste ta del av allt innehåll på apparaten och jämföra det med innehåll som har publicerats i tidningar eller böcker. Det skulle alltså knappast vara praktiskt möjligt med en sådan gräns- dragning. En gränsdragning som innebär att endast apparater som leve- reras med innehåll som har publicerats i form av en bok eller en tidning faller in under grundlagsskyddet skulle inte bara vara i det närmaste praktiskt omöjlig. Den skulle knappast heller vara motiverad från yttrandefrihetssynpunkt. En sådan gräns skulle ju inte ta hänsyn till att vissa litterära och andra verk skapas enbart för elektronisk publicering eller för sådan publicering i första hand. Kommittén anser alltså att gränsen för grundlagsskydd inte kan dras så att endast sådana apparater som i kommitténs direktiv be- nämns e-böcker och e-tidningar och som levereras med innehåll som har publicerats i form av en bok eller tidning faller in under grundlagsskyddet. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll Frågan är då om någon annan gränsdragning utifrån innehållet bör göras. Det kan kanske förefalla möjligt att avgränsa grundlags- skyddet till att avse endast visst innehåll, t.ex. text och stillbilder eller nyheter, debattinlägg etc. Det kanske till och med kan hävdas att en gränsdragning borde kunna göras utifrån värderande kriterier som yttranden av värde för samhällsdebatten eller liknande. Kommittén anser det uppenbart att en gränsdragning inte kan göras utifrån några kriterier som förutsätter en värdering eller ämneskategorisering av innehållet i det aktuella yttrandet. En sådan gränsdragning skulle strida mot det nu gällande grundlagsskyddet. Detta knyter ju skyddet till det medium som används för att offentliggöra yttrandet, inte till yttrandet i sig. En gränsdragning utifrån innehållet i yttrandet skulle också göra frågan om grund- lagsskydd föreligger oförutsebar, eftersom uppfattningarna om vilka yttranden som är av värde utifrån olika utgångspunkter varierar. En sådan gränsdragning skulle vidare göra frågan om grundlagsskydd föreligger öppen för godtycke från myndigheternas sida. En gräns- dragning utifrån kriterier som förutsätter en värdering eller ämnes- kategorisering av innehållet i det aktuella yttrandet är alltså enligt kommitténs mening utesluten. Kan man då tänka sig en gränsdragning som skulle innebära att endast e-böcker och e-tidningar som levereras med t.ex. text eller stillbilder omfattas av grundlagsskydd? I denna fråga kan konsta- teras att nu gällande regler i YGL inte gör någon skillnad vad gäller grundlagsskydd mellan innehåll i form av text, ljud, stillbilder eller rörliga bilder eller kombinationer därav. Den enda distinktionen av det slaget gäller undantaget från censurförbudet beträffande rörliga bilder som ska visas offentligt, se avsnitt 5.5 om digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. Yttrandefrihetskom- mittén kan inte heller se att det är motiverat att göra någon skillnad vad gäller grundlagsskydd för sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar och som levereras med inne- håll utifrån om innehållet utgörs av text, ljud, stillbilder eller rörliga bilder. Innehåll i en form, t.ex. som text, kan inte anses mera skyddsvärt än innehåll i någon annan form. Som har framgått i det föregående kan ju t.ex. en boks innehåll levereras i form av ljud. Detta sker när en mp 3-spelare innehåller en talbok. Det före- kommer också att iPod och liknande apparater levereras med musik, rörliga bilder eller annat innehåll. Det vore knappast heller praktiskt möjligt att göra gränsdragningen på ett sådant sätt. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll likhet med vad som har sagts ovan angående en gränsdragning utifrån om innehållet har publicerats i form av en bok eller en tidning skulle även en gränsdragning utifrån om innehållet utgörs av text, ljud, stillbilder eller rörliga bilder innebära att man för att avgöra om grundlagsskydd föreligger måste ta del av allt innehåll på apparaten. Kommittén anser alltså att om man ska föra in sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll under grundlagsskyddet, bör detta omfatta apparat- erna e-böcker och e-tidningar oavsett om innehållet utgörs av text, ljud, stillbilder, rörliga bilder eller kombinationer därav och oavsett vilket ämne innehållet behandlar och vilket värde yttrandet kan anses ha från olika utgångspunkter. Frågan är då hur man, utan hänsyn till innehållet, kan definiera vad som är en sådan e-bok och e-tidning som levereras med inne- håll som ska omfattas av grundlagsskydd.