sou · GXB362 · 2009-06-26 00:00:00 — Emissioner till följd av de förändringar som aviseras för processen 2009 (Millved, 2009) och en fortsättning av detta system (kolväten, resten HFC-152a) ger således en minskning av emissionerna jämfört med de tidigare prognosberäkningarna från 44 kton till 40 kton CO2- ekvivalenter. Om lönsamheten minskar till följd av en skatt, och produktionen därför också minskar, kommer emissionerna naturligtvis att bli lägre. Lägstanivån , drygt 8 kton CO2-ekvivalenter, ges om en total utfasning av HFC i tillverkningsprocessen sker. De fluorerade gaser som berörs är HFC-227ea (ca nytillskott 2007) och, i mindre omfattning, HFC-125 och HFC-134a (sammanlagt ca nytillskott 2007). Den framtida utvecklingen för fasta brandskyddssystem har ansattes som en årlig nyinstallation , på samma nivå som (, 2006, pers.komm.). I beräkningarna används en läckagefaktor på för system med HFC-125 och HFC-134a, medan för HFC- 227ea ansätts . Det finns redan nu krav på läckagekontroll och återvinning för brandskyddssystem. Läckage kontrolleras vid leverans, och systemen är också försedda med läckagelarm. Anläggningar med serviceavtal kontrolleras normalt /år (, 2006). Justering har gjorts utifrån de två senaste årens nationella inventering. I övrigt gäller samma antaganden som i tidigare prognosarbete. (2007) anger att en skatt på HFC kommer att göra alternativa teknologier mer konkurrenskraftiga. Han förväntar sig därför en reduktion på i nya installationer, medan en skatt inte kommer att ha någon inverkan på det årliga läckaget. Enligt (2009) kommer en skatt på HFC innebära att brandskyddssystem med HFC inte kommer att bli konkurrenskraftiga utan alternativa teknologier i högre utsträckning kommer att väljas i stället. Bedömning av genomförande av åtgärder till följd av en skatt Nyinstallation av system som använder blandningar med HFC-125 och HFC-134a kommer sannolikt att försvinna helt. För HFC-227ea är det mer svårbedömt. Enligt (2009) har system med HFC-227ea klara fördelar i vissa fall (t.ex. snabbare funktion), men en alltför hög kostnad leder till att andra teknologier och system kommer att väljas istället. En skatt kommer inte att ha någon inverkan på det årliga läckaget från installerade system. Effekter på emissioner 2020 Enligt prognosberäkningarna kommer 5,9 kton CO2- ekvivalenter emitteras från brandsläckningssystem . Detta fördelar sig på 1,5 kton från HFC-125, 4 kton från HFC-134a och 0,4 kton från HFC-227ea, till största delen med ursprung i årligt läckage från installerade mängder. Dessa uppgifter är naturligtvis i hög grad beroende av de årliga läckagefaktorer som använts i beräkningarna (för HFC-125/HFC-134a och för HFC- 227ea). Om nyinstallationen av HFC-125 och HFC-134a reduceras till noll blir effekten i beräkningarna minimal, då det fortfarande beräknas finnas relativt stora ackumulerade mängder kvar i installerade system, som fortsatt antas ha ett årligt läckage på . Om HFC-125 och HFC-134a fasas ut på grund av en skatt, kan man tänka sig att utbyte till andra system sker och de ackumulerade fluorerade kemikalierna i skrotade system destrueras. Med ett antagande om förtida utbyte av existerande system till andra teknologier ger beräkningarna att emissionerna från brandskyddssystem blir totalt 3,1 kton CO2- ekvivalenter. Om man vidare antar att nyinstallationen av system med HFC- 227ea minskar till hälften blir emissionerna 3,0 kton totalt från brandskyddssystem (varav ca 0,25 från HFC- 227ea). Om nyinstallationen av brandskyddssystem med HFC helt upphör beräknas emissionerna bli lite drygt 2,8 2020. Om ett förtida utbyte (och destruktion) av av all redan installerad HFC i brandskyddsutrustning sker blir emissionerna enligt beräkningarna knappt 2,8 kton CO2- ekvivalenter. För brandskyddssystem är det alltså så att det är de redan installerade mängderna och deras läckage som har stor betydelse för hur stora emissionerna blir inom den inte alltför avlägsna framtiden . Emissionerna kommer naturligtvis att bli lägre om utbyten av existerande system sker i större omfattning . Medicinska och tekniska aerosoler De fluorerade gaser som berörs är HFC-134a och i någon mån även HFC-152a. Aerosoler innefattar medicinska inhalatorer och tekniska aerosoler. Framtidsutvecklingen av användning av HFC-134a (norfluran) i medicinska inhalatorer har antagits vara stabil på /år, vilket motsvarar försäljningen i (2004– 2007). har det varit en kraftig ökning av användningen av HFC-134a då CFC har ersatts. Det finns även pulverinhalatorer på marknaden, men det bedöms att det för vissa patientgrupper inte finns några alternativ till inhalatorer med I beräkningarna har ett årligt framtida tillskott av HFC i tekniska aerosoler (HFC-134a och HFC-152a) i landet antagits, i nivå med uppgifter för åren 2000–2003 Justering har gjorts utifrån de två senaste årens nationella inventering. I övrigt gäller samma antaganden som till tidigare prognosarbete. För medicinska inhalatorer bedöms det inte finnas några alternativ. För tekniska aerosoler bedömer (2007) att det inte finns några riktigt bra kommersiella alternativ för felsökning av Branschen vill inte gärna använda alternativ med kolväten på grund av brandrisk. Försök med alternativ baserade på CO2 har inte slagit igenom på marknaden. Bedömning av genomförande av åtgärder till följd av en skatt bedömer att en skatt på kort sikt skulle kunna minska användningen av tekniska aerosoler med HFC baserat på antagandet att en dyrare produkt kommer användas mer återhållsamt och endast när det verkligen behövs. På lite kan alternativ, t.ex. CO2, bli aktuella om en skatt införs. sammanfattar sin bedömning som en reduktion och en minskning p.g.a. introduktion av alternativ teknologi. För medicinska inhalatorer bedöms en skatt inte ha någon effekt. Effekter på emissioner 2020 En mindre användning av HFC i tekniska aerosoler till följd av en skatt enligt antaganden skulle enligt beräkningarna minska emissionerna med hälften, eller från ca 16 till 8 kton CO2-ekvivalenter. Bidraget till emissionerna från medicinska aerosoler fortsätter vara på nivån 2 kton CO2-ekvivalenter då en skatt inte förväntas ha någon effekt. Endast SF6 berörs. I beräkningarna ingår såväl emissioner vid tillverkning av brytare som årligt läckage från den totala installerade mängden SF6 som elektrisk isolering. Den framtida användningen av SF6 för tillverkning av brytare och som elektrisk isolering har antagits vara till 2020. Variationerna i årliga emissioner härrör till stor del från varierande årliga emissioner från tillverkning av brytare. Det årliga läckaget från ackumulerad installerad mängd i utrustning beräknas ha varit och därefter . Samma antaganden har använts som till tidigare prognosarbete. Uppdatering har gjorts med data från de senaste nationella inventeringarna. Enligt bedömningar (2007) har alla rimliga åtgärder för att minska emissionerna av SF6 från denna sektor redan vidtagits och en skatt skulle inte få någon betydelse för framtida emissioner. Vid kontakter med Per , bekräftades antaganden. En rad åtgärder har vidtagits och handlingsprogram finns för att minska emissionerna av SF6, däribland inrapporteringskrav om påfylld SF6 p.g.a. läckage, läckagelokalisering och utförande av tätningsåtgärder. bedömer att endast marginella förbättringar jämfört med nuläget är möjliga. nämner vidare att man (delvis i samarbete med andra företag) satsat på nya hjälputrustningar: -ny daggpunktsmätare som återför gasen efter mätning (istället för att den släpps ut i små mängder), kostnad ca -ny gasbehandlingsutrustning för enklare och säkrare hantering, kostnad ca -IR-kamera för läcklokalisering på spänningssatt brytare (avbrottsmöjlighet behöver inte inväntas för läcksökning), kostnad ca Det årliga läckaget är av installerad mängd enligt både och (2009, pers. komm.). I samband med nya eller ombyggda transformatorstationer kommer ny SF6 att tillkomma, dvs. den totala ackumulerade mängden i samhället kommer att öka. Enligt kontakter har med leverantörer av brytare finns ingen ny teknik på gång som kan ersätta SF6 . Han tror att vi 2020 använder oss av samma tekniska lösningar som . Förhoppningsvis kommer dock ny utrustning vara gastätare. Garantivärdet är normalt . Det verkliga värdet torde vara . Det vore rimligt enligt att skulle kunna bli nytt garantivärde. Varken eller tror att effekten av en skatt har någon mätbar miljöpåverkan i verksamheten. Merkostnaden överförs genom exempelvis högre tariff till nästa led. Bedömning av genomförande av åtgärder till följd av en skatt Inga ytterligare åtgärder av betydelse förväntas. Effekter på emissioner 2020 Prognoser beräknades 2008 med ett antaget årligt läckage om . Om istället ansätts, vilket och anger som rimligt , minskar emissionerna med ca 2 kton CO2-ekvivalenter, från 20 till 18 kton. Detta är en effekt av redan vidtagna åtgärder och således inte en effekt av en skatt. Total effekt på emissioner I tabell 7 redovisas beräknade emissioner från de i detta arbete analyserade användningsområdena för fluorerade växthusgaser. I tabellen redovisas också tidigare prognostiserade emissioner för , i förekommande fall uppdaterade prognoser baserade på ny information som inhämtats under arbetets gång, prognoser för emissioner om en skatt införs samt den beräknade minskningen som kan hänföras till om en skatt tas ut på fluorerade gaser. I arbetet har det inte varit möjligt att differentiera effekterna av eventuellt olika skattesatser, utan de redovisade siffrorna får ses som en indikation på en effekt, som eventuellt kan bli mer eller mindre snabb eller stor beroende på storleken av skattesatsen. I tabell 7 framgår att de sammanlagda emissionerna var drygt CO2-ekvivalenter. ger beräknade emissioner på ca . En skatt beräknas medföra en ytterligare minskning på drygt . Emissionerna kommer emellertid att successivt fortsätta sjunka efter 2020 om kvarvarande äldre utrustning med fluorerade gaser, som bidrar till det årliga läckaget under hela sin livstid, fortsätter att ersättas med alternativa teknologier och de fluorerade gaserna destrueras vid skrotningen. Tabell 7 Beräknade emissioner , 2006 och prognosberäkningar , uppdaterade prognosberäkningar i detta arbete samt beräknade emissioner om en skatt införs (kton CO2-ekvivalenter) Stationär kyl, frys etc. (13 uppd.) *prognos var den som fanns tillgänglig när Kommittédirektiv Dir. 2008:134 togs fram. **40 kiloton om produktion med HFC fortsätter, 8 kton från befintlig XPS i samhället om produktion med HFC upphör. En skatt förväntas inte ha någon effekt på emissionerna från användning av fluorerade gaser i luftkonditionering i personbilar och mindre lastbilar, för användningen i medicinska aerosoler, som elektrisk isolering eller vid bildningen av PFC:er från primär aluminiumproduktion. Skälen för detta varierar. Luftkonditionering i bilar och mindre lastbilar regleras redan nu via EU:s direktiv /40/EG, för medicinska aerosoler anses det för vissa patientgrupper inte finnas några alternativ till HFC-134a som drivgas, för SF6 som elektriskt isolermedium anses arbetet redan nu omfatta de möjliga åtgärder som finns att tillgå för att minska eventuella emissioner, vilket även gäller primär aluminiumproduktion där ny modern teknik installerats i anläggningen. De användningsområden där en skatt förväntas få en direkt effekt i form av minskade emissioner är från pressgjutning av magnesium, där emissionerna förväntas upphöra helt. För tekniska aerosoler sker ingen ackumulering utan den beräknade minskningen är en direkt följd av en minskad användning. En skatt förväntas också få effekt inom områdena stationära kyl-, frys- och luftkonditioneringsanläggningar, för värmepumpar, kyltransport, brandskydd, för luftkonditionering i tyngre fordon samt för XPS-tillverkning. I samtliga dessa fall beräknas en minskad användning av fluorerade gaser , men till följd av ett fortsatt årligt läckage av redan ackumulerade installerade mängder i samhället så kommer de beräknade emissionerna till 2020 inte att minska i motsvarande grad. En framtida fortsatt utfasning/ersättning med ny teknologi kommer att medföra att emissionerna sjunker ytterligare då äldre utrustning tas ur bruk efter normal beräknad livslängd, och de fluorerade gaserna omhändertas och destrueras. De beräknade emissionerna är summan av emissioner av fluorerade gaser vid tillverkning/installation, som läckage från installerad mängd fluorerad kemikalie i befintlig utrustning/produkt som är i bruk, samt emissioner vid skrotning av utrustning. I flera av de användningsområden för fluorerade gaser som analyserats är livslängden för utrustning eller längre, så även om man vid nyinstallation och ersättning av förbrukad utrustning enbart skulle välja andra alternativ än fluorerade gaser så finns det fortfarande kvar funktionsduglig utrustning i samhället med fluorerade gaser som beräknas bidra till emissionerna via ett årligt läckage. De beräknade emissionerna av fluorerade växthusgaser om en skatt införs, är ett resultat av en i beräkningarna antagen pågående utfasning av utrustning/produkter som innehåller fluorerade växthusgaser . Om en skatt skulle medföra att fortfarande funktionsduglig utrustning i större omfattning ersätts (dvs. innan utrustningens livslängd är uppnådd) så kommer den totala ackumulerade mängden fluorerade gaser i samhället att minska tidigare. Detta skulle medföra att den samlade mängden som kan bidra till emissioner via årligt läckage skulle minska, och därmed ge lägre emissioner . De beräknade emissionerna är således en ögonblicksbild av ett antaget pågående skeende, som om det sker i snabbare takt eller större omfattning kommer ge lägre emissioner . Om utfasningen och ersättning med alternativ till fluorerade växthusgaser dessutom fortsätter efter 2020 kommer emissionerna naturligtvis att successivt minska ytterligare. och (2007). Styrmedel i Klimatpolitiken. Delrapport 2 i och underlag till Kontrollstation 2008. OCH RÅDETS DIREKTIV 2006/40/EG av om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon och om ändring av rådets direktiv /156/ EEG OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 842/2006 av om vissa fluorerade växthusgaser. IPCC, Intergovernmental Panel on Climate Change (1997). IPCC Second Assessment Report: Climate Change . IPCC (2000). Good Practice Guidance and Uncertainty Management in National Greenhouse Gas Inventories. IPCC, Intergovernmental Panel on Climate Change (2007). IPCC Fourth Assessment Report: Climate Change . Kindbom, K., , H. (2006). Framtida utsläpp av fluorerade växthusgaser, . Skatt på fluorerade växthusgaser. Beslut vid regeringssammanträde . Lyth, E. (2006). Inventering av aggregat med HFC köldmedium. (2009). Sweden´s National Inventory Report 2009 – Submitted under the United Nations Framework Convention on Climate Change. (2007). Konsekvenser af at indføre miljøavgifter på F-gasser. , Gregersensvej, DK-2630 . SOU 2008:24, Svensk klimatpolitik, . Tema Nord 2007:556. (2007). – Ways of Reducing Consumption and Emission of HFCs, PFCs and SF6. Personlig kontakt (2009) Per , Svensk Dagligvaruhandel, , , BilSweden, , , Jackon, , 0500-38 18 60 Per , , , , Exting, , , , , , Kyl & värmepumpföretagen, , 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?