sou · GWB358d3 · 2009-01-01 00:00:00 — 4 En ytterligare tidigareläggning av betalningstiden för slutlig skatt följer av förslaget i avsnitt 8.6.4 att ersätta dagen 90-dagarsfrist med en 30-dagarsfrist. Det förslaget gäller generellt för alla skattskyldiga. Skälen för utredningens bedömning Förslaget i avsnitt 5.3.4 att slopa möjligheten att redovisa mervärdesskatt i självdeklarationen innebär med automatik att mervärdesskatt inte längre ska ingå i slutlig skatt och därmed inte heller i den preliminära skatten. Det innebär att mervärdesskatt inte längre kommer att debiteras preliminärt utan alla som redovisar för beskattningsår kommer att betala mervärdesskatt först efter beskattningsårets utgång, dvs. senast den 12 i andra månaden efter utgången av året. För mervärdesskatt som betalas som preliminär skatt innebär det att betalningen senareläggs. Däremot tidigareläggs betalningen för mervärdesskatt som ska betalas först i samband med att den slutlig skatten betalas, dvs. För staten leder detta sammantaget till en negativ ränteeffekt för staten på . Beräkningen bygger på antagandet att av mervärdesskatten betalas som preliminär skatt och först i samband med den slutliga skatten. Den är mycket känslig för det antagandet. Skattskyldiga med ett beskattningsunderlag på högst ska få redovisa mervärdesskatt för beskattningsår i en skattdeklaration. För handelsbolag och skattskyldiga som inte ska deklarera inkomst innebär det att gränsen för helårsredovisning höjs från till (avsnitt 5.3.5). Det beräknas leda till en negativ ränteeffekt för staten på . Förslaget om från när en ny redovisningsperiod ska gälla leder till att övergången till en ny kortare redovisningsperiod sker senare än . Om det inträffar senareläggs även betalningarna (avsnitt 5.3.6). Det är svårt att beräkna effekterna av förslaget men ett rimligt antagande är att effekten kommer att vara liten. För innebär förslagen minskade administrativa kostnader. Fördelen med att mervärdesskatt utan undantag ska redovisas i en skattedeklaration är att det minskar risken för fel och den närmast helt hanteringen av mervärdesskatteuppgifter försvinner. Den nya bestämmelsen om från när en ny redovisningsperiod ska gälla förenklar den praktiska hanteringen och leder därmed till minskade kostnader för . Förslagen innebär att deklarationstidpunkten tidigareläggs för dem som redovisar mervärdesskatt i självdeklarationen och senareläggs för sådana handelsbolag och skattskyldiga som inte ska deklarera inkomst och har ett beskattningsunderlag mellan och . Detta bedöms sammantaget inte påverka förutsättningar att bedriva en effektiv skattekontroll. Effekter för företag och andra enskilda personer Företag som redovisar mervärdesskatt i självdeklarationen får genom förslaget att slopa möjligheten att redovisa där två deklarationstillfällen i stället för ett. Den ökade bördan uppvägs av att risken för fel minskar och att skattekrediten blir konkurrensneutral i stället för som beroende av hur mycket mervärdesskatt som redovisas som preliminär skatt respektive kvarskatt. Dessutom leder förslaget till likviditetsvinster för företagen. I gruppen handelsbolag och skattskyldiga som inte ska deklarera inkomst kommer fler att kunna redovisa mervärdesskatt för beskattningsår, vilket leder till färre deklarationstillfällen och därmed minskade administrativa kostnader. Dessutom innebär förslaget likviditetsvinster för de företag som kan börja redovisa för beskattningsår. Den nya regeln om från när en ny redovisningsperiod ska börja gälla innebär förenklingar även för de skattskyldiga. 12.7Ersättning för kostnader för biträde Utredningens bedömning: Förslaget leder till ökade kostnader för staten. Effekten är dock svår att beräkna. Konsekvenserna för och de allmänna förvaltningsdomstolarna är svåra att uppskatta. Skälen för utredningens bedömning: Vi föreslår i avsnitt 6.7 att rätten till ersättning för kostnader för biträde ska kunna beviljas i fler slags ärenden och mål än och att det för att ersättning ska beviljas inte längre ska krävas att den enskilde har fått bifall till sina yrkanden. Förslagen innebär att ersättning kommer att beviljas i fler ärenden och mål än . betalades ut i ersättning för biträdeskostnader. I avsnitt 6.1.3 gör vi bedömningen att våra förslag kommer att leda till att kostnaderna ökar men att det inte går att beräkna i siffror hur stor ökningen blir. Avslutningsvis bör nämnas att förslagen även påverkar arbetsbördan för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Effekterna är dock svåra att bedöma. De delar av förslagen som påverkar myndigheterna är att en enskild på ett tidigt stadium av handläggningen ska kunna få besked om rätt till ersättning finns och att besluten ska få överklagas direkt. Utredningens bedömning: Förslagen bör inte påverka antalet ärenden hos . För företag och andra enskilda är förslagen till övervägande del positiva eftersom sanktionssystemet mildras. Det ökade utrymmet för frivillig rättelse innebär att det straffsanktionerade området minskar marginellt. Skälen för utredningens bedömning De förändringar av bestämmelserna om skattetillägg som vi föreslår i avsnitt 7.8 och 7.10 innebär att skattetillägg kommer att påföras i något mindre omfattning vilket innebär minskad administration för . I de fall skattetillägg tas ut kan de ökade möjligheterna till nyanserade bedömningar möjligen leda till att fler begär omprövning och överklagar. Bestämmelsen om skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattning kan också leda till fler ärenden. Ett ökat utrymme för frivillig rättelse kommer att leda till ett ökat antal rättelser. Sammantaget kan antalet ärenden inte antas påverkas av förslagen. Förslagen bör inte heller få några märkbara effekter på antalet mål som förs vidare till domstol. Effekter för företag och andra enskilda personer Förslagen att ta bort nivåerna för delvis befrielse (avsnitt 7.8.1), öka utrymmet för frivillig rättelse (avsnitt 7.8.2), ge normalt tillgängligt kontrollmaterial större betydelse (avsnitt 7.8.3 och 7.8.4) och att sänka procentsatsen för skattetillägg på grund av att skatteavdrag inte gjorts (avsnitt 7.8.5) är positiva för företag och andra enskilda eftersom de innebär att skattetillägg kommer att tas ut i färre fall och med lägre belopp. I avsnitt 7.10 föreslås en bestämmelse om skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattning. Förslaget innebär att den som trots skönsbeskattning inte deklarerar och därefter får skönsbeskattningen höjd drabbas av ett skattetillägg som han eller hon inte kan bli av med genom att deklarera. Bestämmelsen innebär en skärpning av sanktionssystemet. Företagens och andra enskilda personers administrativa kostnader påverkas inte. Förslaget i avsnitt 7.8.2 på att öka utrymmet för frivillig rättelse innebär att det straffsanktionerade området minskar. Antalet anmälningar som gör om misstänkta skattebrott bör kunna minska något. Effekterna bör bli marginella. 12.9Betalning och återbetalning av skatter och avgifter 12.9.1Enhetliga regler för ränta på och kortare betalningstid för slutlig skatt Utredningens bedömning: Förslagen beräknas leda till en positiv offentligfinansiell effekt på . administrativa kostnader minskar. Företagens administrativa kostnader minskar påtagligt. Dessutom slipper företag och andra skattskyldiga att betala ränta mellan dagen för beslut om slutlig skatt och förfallodagen för slutlig skatt att betala. Detta uppväger nackdelarna att ränteberäkningen tidigareläggs och att betalningstiden för slutlig skatt förkortas från 90 . Skälen för utredningens bedömning Förslagen i avsnitt 8.6 innebär bl.a. att ränta på slutlig skatt att betala kommer att börja beräknas tidigare än . För skattskyldiga med kalenderår som beskattningsår tidigareläggs ränteberäkningen på de första med drygt . För juridiska personer med brutna räkenskapsår som beskattningsår tidigareläggs ränteberäkningen med mer än två och en halv månader, nämligen drygt elva och en halv, nio och en halv respektive sju och en halv månader. Förslaget ger upphov till en positiv offentligfinansiell effekt på . Det bör påpekas att det rör sig om en mycket osäker uppskattning. Betalningstiden för slutlig skatt att betala kortas , vilket delvis kompenseras av att ränta inte längre ska beräknas mellan beslutsdagen och förfallodagen. Det beräknas leda till ett intäktsbortfall på cirka 110 miljoner. Även här rör det sig om en mycket osäker uppskattning. De enhetliga regler för ränteberäkningen som vi föreslår innebär att det blir avsevärt enklare att beräkna ränta på slutlig skatt. En positiv effekt av det är att får lättare att informera om ränteberäkningen. Dessutom blir det betydligt lättare att ange hur stort räntebelopp som kommer att debiteras på förfallodagen. Beloppet kommer dessutom till skillnad från att stämma med det som sedan debiteras. Förslagen innebär därför att kostnader för att löpande administrera ränta på slutlig skatt i skattekontosystemet minskar. När det gäller kostnader för utveckling av skattekontosystemet hänvisas till avsnitt 12.9.3. Effekter för företag och andra enskilda personer Förslagen att slopa mellankostnadsräntan och brytpunkten för när ränta ska börja beräknas innebär tillsammans med förslaget att inte beräkna ränta mellan beslutsdagen och förfallodag att enskilda får betydligt lättare att förstå hur räntan beräknas och att de kan få besked om hur mycket ränta som kommer att debiteras på förfallodagen. Effekten är störst för företag eftersom de har många transaktioner på skattekontot och därmed komplicerade ränte- Förslagen leder därför till att företagens administrativa kostnader minskar påtagligt. En nackdel för företag och andra är att på de första av slutlig skatt att betala kommer ränta att börja beräknas tidigare. Ränta ska beräknas från och med den 13 i andra efter beskattningsåret i stället för som taxeringsåret. Förslaget att det golv som gäller för mellankostnadsräntan i fortsättningen ska gälla för kostnadsränta på slutlig skatt att betala innebär att på de första blir räntan i stället för som noll. För skattskyldiga som har kalenderår som beskattningsår är taxeringsåret lika med året efter beskattningsåret. För dessa skattskyldiga tidigareläggs alltså ränteberäkningen med drygt två och en halv månader. För juridiska personer vars beskattningsår är ett brutet räkenskapsår tidigareläggs ränteberäkningen med mer än två och en halv månader. Eftersom det bara är på de första av slutlig skatt att betala som räntan höjs och ränteberäkningen flyttas fram är effekterna begränsade för dem som berörs. En annan nackdel är att betalningstiden för slutlig skatt att betala förkortas . Å andra sidan ska inte längre ränta beräknas , vilket bör innebära att förslaget sammantaget blir neutralt för företag och andra enskilda personer. För företag med brutet räkenskapsår tidigareläggs betalningstiden med . Det beror på att de ska deklarera tidigare, vilket i sin tur leder till att beslutet om slutlig skatt kommer att fattas tidigare än dagens taxeringsbeslut (se vidare avsnitt 12.5). Vid en samlad bedömning får fördelarna med förslagen om enklare ränteregler anses väga tyngre än förslagens nackdelar varför förslagen sammantagna är positiva för företag och andra enskilda. Utredningens bedömning: De statsfinansiella effekterna är svåra att beräkna, men det är rimligt att anta att effekterna blir marginella. För företag och andra enskilda personer är förslagen positiva eftersom förutsättningarna för anstånd och ersättning för ställd anståndssäkerhet blir något generösare. Skälen för utredningens bedömning Förslagen i avsnitt 8.12 att öka utrymmet för anstånd innebär att skatter och avgifter i vissa fall kommer att betala senare än . Å andra sidan är ett förslag att anstånd ska kunna medges om det är till fördel för det allmänna, dvs. om det förbättrar förutsättningarna för det allmänna att få betalt. Denna nya anståndsbefogenhet, som är en följd av nya borgenärsroll, kan därför innebära att skatter och avgifter betalas som annars inte skulle ha betalats. Det är svårt att i siffror beräkna de statsfinansiella effekterna av förslagen men det finns fog för att anta att effekterna blir marginella. Även när det gäller förslaget att utvidga rätten till ersättning för ställd anståndssäkerhet är det svårt att beräkna de statsfinansiella effekterna. Allt talar dock för att rör sig om en ytterst marginell effekt. Det bör även nämnas att befogenheten att bevilja anstånd på grund av att det är till fördel för det allmänna innebär att ges förutsättningar att utöva sin borgenärsroll på ett effektivt sätt. Effekter för företag och andra enskilda personer Att förutsättningarna för anstånd och ersättning för ställd anståndssäkerhet blir generösare är givetvis positivt för företag och andra enskilda personer. 12.9.3Övriga betalnings- och återbetalningsfrågor Utredningens bedömning: Förslagen har marginella effekter för staten, företag och andra enskilda personer. Skälen för utredningens bedömning I avsnitt 8.3 föreslås att mindre överkott och underskott på skattekonton som inte längre används ska tillfalla staten respektive skrivas av. En effekt av förslagen är att skattekonton som inte längre används kommer att kunna avslutas. Att konton som inte längre används finns kvar i de tekniska systemen innebär administrativa och tekniska kostnader för . Dessa kostnader kommer att minska till följd av förslaget. Den särskilda avräkningsbestämmelse som föreslås i avsnitt 8.4.3 för skatt eller avgift som satts ned genom ackord kommer att innebära en marginell ökning av administrationen för . Förslagen i avsnitt 8.5 för att motverka skattebyten innebär att får lättare att avgöra om en viss skatt är betalad, vilket bör göra det lättare att hantera vissa frågor, som t.ex. ansökning om företrädaransvar. Å andra sidan kan förslaget att återta indrivningsuppdrag för skatter och avgifter för vilka anstånd har beviljats eller som har satts ned leda till visst merarbete. Vi föreslår i avsnitt 8.9.4 justerade ränteregler för sidobetalningsansvar. Jämfört med dagens regler innebär förslagen förenklingar för . I det underlag som har gett in till utredningen anger verket kostnaderna för förslagen i betalnings- och återbetalningsfrågor till . Kostnaderna avser utveckling av skattekontosystemet för att möta förslagen och nya blanketter och broschyrer. I sitt underlag framhåller verket att flera av förslagen överensstämmer med tekniska rutiner. Med hänsyn till att förslagen leder till betydande förenklingar, särskilt när det gäller ränteberäkningen, och till att en del av förslagen redan förefaller genomförda tekniskt anser utredningen att det är rimligt att utgå från att eventuella engångskostnader täcks av de resurser som frigörs genom förslagen. Effekter för företag och andra enskilda personer Förslagen i avsnitt 8.3 innebär att skattekonton som inte längre används kommer att kunna avslutas. Att ett konto som inte längre används inte har kunnat avslutas har gett upphov till en del irritation, särskilt då kontot tillhör en avliden. För anhöriga och andra berörda är förslaget därför positivt. En särskild avräkningsbestämmelse för skatt eller avgift som satts ned genom ackord föreslås i avsnitt 8.4.3. Förslaget är en skärpning eftersom en nedsättning av en skatt eller avgift som omfattas av ett villkor om avräkning i ett beslut om ackord kommer att räknas av mot den ackorderade fordran och därmed inte kommer att kunna användas för att betala nya skatter och avgifter. Förslagen i avsnitt 8.5 för att motverka skattebyten innebär att vissa effekter som är minst sagt svåra att förklara för enskilda försvinner, som t.ex. att en skatt måste betalas trots att anstånd beviljats på grund av att anståndet har betalat en annan skatt. I avsnitt 8.9.4 föreslår vi justerade ränteregler för sidobetalningsansvar som är till fördel för den som ett beslut om ansvar gäller eftersom ränta inte ska beräknas för tid före beslutet. Det blir också lättare att förstå vad det belopp som ska betalas består av. 12.10 Omprövning och överklagande 12.10.1 Skattenämnderna ersätts av en särskild beslutsfattare Utredningens bedömning: administration bedöms minska marginellt. Den administrativa bördan för företag och andra enskilda påverkas inte. Skälen för utredningens bedömning Vi föreslå i avsnitt 9.2.5 att skattenämnderna ska avskaffas på inkomsttaxeringsområdet. Allmänhetens behov av inflytande och insyn i verksamhet ska tillgodoses genom informella organ. administration minskas eftersom skattenämnd inte längre ska sammankallas och inga nämndmöten ska hållas. användes 38 årsarbetskrafter för arbete i skattenämnd.5 De nya informella formerna för allmänhetens inflytande och insyn kommer att innebär en mycket begränsad administration. Förslaget innebär vidare minskade kostnader för arvode och annan ersättning till ledamöterna i skattenämnden. uppgick ersättningen till 4,6 miljoner kronor.6 Skattenämndernas medverkan i beslutsprocessen ska ersättas av en ny beslutsordning. Den nya ordningen innebär att vissa omprövningsbeslut ska fattas av en särskilt kvalificerad beslutsfattare efter föredragning. Beslutsordningen gäller fler beslut än sådana där skattenämnd medverkar. Eftersom endast tjänstemän är involverade bör dock administrationen ändå sammantaget inte bli större än . Den sammantagna effekten av att ersätta skattenämnderna med en särskilt kvalificerad beslutsfattare är en marginell minskning av administrationen. Möjligheten till personlig inställelse inför skattenämnd ersätts av en möjlighet att lämna muntliga uppgifter till tjänstemän. Den administrativa bördan kommer inte att förändras. Eftersom skattenämnderna på fastighetstaxeringsområdet inte omfattas av vårt förslag kommer (kommunfullmäktige i ) även i fortsättningen att få förrätta val av ledamot i skattenämnd. Ett färre antal ledamöter kommer dock att behövas. Effekter för företag och andra enskilda personer Förslaget att ersätta skattenämnderna med informella kontakter för allmänhetens insyn och inflytande samt omprövning av särskilt kvalificerad beslutsfattare innebär för företag och andra enskilda effektivare insyn och inflytande samt ett rättssäkrare omprövningsförfarande. De administrativa kostnaderna kommer inte att påverkas. 5Uppgiften om årsarbetskrafter avser ordförandes, vice ordförandes och föredragandes arbete i nämnden enligt tidrapporteringssystem. Den tid som redovisats kan enligt verket vara underskattad och bara avse sammanträdestid i nämnden. 6Skatteverkets promemoria , Medborgarinflytande genom skattenämnder?, s. 48, 51 och 52. 12.10.2 Övriga frågor om omprövning och överklagande Utredningens bedömning: Förslagen har ytterst marginella effekter för staten. För företag och andra enskilda personer är förslagen positiva eftersom de utökar rätten till domstolsprövning och möjligheten att få omprövning med hänvisning till ny eller ändrad praxis från . Skälen för utredningens bedömning: Förslaget i avsnitt 9.5 att vitesförelägganden ska få överklagas påverkar antalet omprövningsärenden hos och antalet mål i förvaltningsdomstolarna. Rätten att överklaga ersätter dagens rätt att hos länsrätten begära att handlingar och uppgifter ska undantas från ett föreläggande. Vi föreslår vidare ett generellt överklagandeförbud för förelägganden utan vite. gäller det enbart enligt LSK. Förslaget i avsnitt 9.4 att ge befogenhet att ompröva domstolsbeslut som avviker från rättstillämpningen i ett senare avgörande från kommer sannolikt enbart att behöva tillämpas i ett fåtal fall. Merparten av de som berörs av ny eller ändrad praxis från kan nämligen få sin skatt ändrad om de har omprövnings- eller överklagandetid kvar eller driver den aktuella frågan i en domstolsprocess. får också de som inte kan begära omprövning eller överklaga på grund av att ett domstolsbeslut har fått laga kraft möjlighet att begära omprövning. Det lär inte handla om många fall . Vår bedömning är att förslagen sammantaget inte kommer att öka vare sig eller de allmänna förvaltningsdomstolarnas arbetsbörda. 12.11 Ansvar för den som dömts för skattebrott Utredningens bedömning: Förslaget om ansvar på grund av brott ökar statens intäkter utan att föranleda någon nämnvärd kostnadsökning. Intäktsökningen är svår att beräkna men allt talar för att den blir närmast försumbar. Företagens och enskilda personers administrativa kostnader påverkas inte av förslaget. Skälen för utredningens bedömning Statens möjligheter att få betalt för skatter och avgifter som undanhållits genom brottligt handlande ökar genom förslaget. Storleken av statens intäktsökning är dock svår att förutse. Antalet personer som döms för skattebrott är begränsat. De som kan komma i fråga för betalningsansvar på de grunder som föreslås är än färre. Ökningen av skatteintäkterna antas därför bli mycket liten. Ett aktivt utnyttjande av den nya möjligheten kan leda till vissa kostnadsökningar för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. utredningsinsatser bör exempelvis öka något när antalet personer som kan göras betalningsansvariga blir fler. Det kan därför i större utsträckning bli intressant att på ett tidigt stadium försöka kartlägga vilka personer, utöver den skattskyldige själv och den skattskyldiges företrädare, som har deltagit i skatteundandragandet. I det enskilda fallet får utredningsinsatsen emellertid vägas mot förväntat utfall. Den förväntade kostnadsökningen torde därför stå i relation till intäktsökningen. Effekter för företag och enskilda personer Den ekonomiska effekten för enskilda personer kan bli betydande. Förutom den betalningsskyldighet som kan uppkomma genom den nya ansvarsbestämmelsen kan den enskilde ådra sig kostnader vid en eventuell process i allmän förvaltningsdomstol. Dessa kostnader är naturligtvis negativa för den som drabbas men utgör en del i den preventiva effekt som ansvarsbestämmelsen är tänkt att skapa. De administrativa kostnaderna som enskilda personer och företag har för att efterleva regelverket påverkas inte av förslaget. För det stora flertalet av företag och enskilda personer leder förslaget till positiva effekter om det medför att kriminella inslag i affärslivet minskar och om den snedvridning av konkurrensen som är förknippad med skatteundandragandet kan motarbetas på ett mer effektivt sätt. Förslaget kan få preventiv effekt på skattebrottsområdet. Sammanfattning av offentligfinansiella effekter (varaktiga) Minskat uppgiftslämnade – fler ska få redovisa punktskatt för helår Tidpunkt för deklaration och betalning av skatt för andra juridiska personer än Enhetliga regler för ränta på och kortare betalningstid för slutlig skatt 1 Övergångsbestämmelsen avseende betalningen av preliminär skatt leder också till en negativ engångseffekt på . Sammanfattning av förändrade administrativa kostnader för företag m.fl. Förslag (avsnitt) Påverkan på företags och andra Skatteförfarandet samlas i en lag (2.2 och Större möjligheter att deklarera med ombud –De särskilda uppgiftsskyldigheterna som infördes för att kontrollera de så kallade stoppreglerna slopas i huvudsak (3.6.1) –Pensionsstiftelser inte ska behöva lämna särskilda uppgifter (3.6.2) –Handelsbolag inte ska behöva underteckna särskilda uppgifter (3.6.3) –Nytt förfarande för att styrka avdrag för insättningar på skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto (3.6.4) –Enskilda näringsidkare ska inte längre lämna kontrolluppgifter om räntor (3.6.5) –Kontrolluppgiftsskyldiga ska inte längre behöva informera den som kontrolluppgift lämnas för om innehållet i kontrolluppgiften (3.6.6) –Fler punktskatteskyldiga ges möjlighet att redovisa för beskattningsår (3.6.7) –Justerade bestämmelser om godkännande för F-skatt skatt (4.3 och 4.4) –Enklare bestämmelser om skatteavdrag (4.5.3) –Lättare att få den preliminära skatten anpassad efter den beräknade inkomsten (4.6) Nya deklarationstidpunkter för andra juridiska personer än dödsbon (5.2.5) Redovisning av mervärdesskatt: – Mervärdesskatt ska inte längre få redovisas i samband med att inkomst deklareras (5.3.4) – Ökat utrymme för skattskyldiga som inte ska deklarera inkomst och