sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — Ändringar har skett som en följd av att tilläggsbidrag byter namn till barn- tillägg. Därutöver har en mindre språklig justering gjorts. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.5. 3 kap. 14 § I paragrafen anges vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en studerande ska ha rätt att få tilläggslån. Ändringarna i första stycket följer av att studiemedel ska beräk- nas i stället för . För tydlighets skull införs en hänvisning till 13 och 13 a §§ genom vilken det framgår att tilläggs- lån kan lämnas utöver barntillägg. I andra stycket begränsas rätten till tilläggslån vid heltidsstudier. tas begränsningen som innebär att tilläggslån bara får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller bort. Bemyndigandet till regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer, att meddela föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt skall gälla för tilläggslån, tas bort. Ett sådant bemyndigande behövs inte när det inte längre ska krävas viss inkomst för att få tilläggslån. Genom tredje stycket införs en möjlighet att få tilläggslån även vid deltidsstudier. Tilläggslån lämnas i dessa fall i förhållande till studieomfattningen. Liksom för ordinarie studiebidrag och studie- lån ska det vara möjligt att få tilläggslån med belopp som motsvarar deltidsstudier för den som studerar på heltid eller på deltid med högre omfattning. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.6. 3 kap. 15 § Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt till lån för merkost- nader. Paragrafen ändras som en följd av att tilläggslån för mer- kostnader byter namn till merkostnadslån. För tydlighets skull införs en hänvisning till 13 och 13 a §§ genom vilken det framgår att merkostnadslån kan lämnas utöver barntillägg. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.6. 3 kap. 16 § I paragrafen finns bestämmelser om att den studerandes inkomster har betydelse för studiemedlens storlek. I första stycket anges att det bara är det ordinarie studiebidraget som ska minskas om den studerandes inkomst överstiger fribeloppet under ett kalenderhalvår. Genom det nya andra stycket framgår att det ordinarie studie- lånet får lämnas med högst det belopp som kan lämnas om studie- bidraget lämnas med fullt belopp. Om studiebidraget minskas på grund av den studerandes inkomst, får det ordinarie studielånet alltså inte ökas i motsvarande mån. Det nya tredje stycket motsvarar i princip den upphävda 3 kap. 15 § studiestödsförordningen. Bestämmelsen har ändrats dels som en följd av att det bara är det ordinarie studiebidraget som ska minskas om den studerandes inkomst överstiger fribeloppet under ett kalenderhalvår, dels som en följd av att tilläggsbidrag byter namn till barntillägg. Därutöver har en språklig justering gjorts. Med studielån avses samtliga former av lån, dvs. ordinarie studielån, tilläggslån och merkostnadslån. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.7. 3 kap. 17 § Paragrafen har ändrats dels till följd av att studiemedel ska beräknas i stället för , dels till följd av att fribelopps- gränsen höjs. Dessutom har några mindre språkliga och redak- ändringar gjorts. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.7. 3 kap. 18 § Paragrafen har ändrats till följd av att det bara är studiebidraget som ska minskas om den studerandes inkomst överstiger fri- beloppet under ett kalenderhalvår. Minskningen av studiebidraget görs med olika procentandelar beroende på hur stor bidragsandel studiemedlen består av. Detta motsvarar den minskning av den i förhållande till fribeloppet överskjutande inkomsten som gällde tidigare, då även lånet skulle minskas. Reduceringstakten och nettobehållningen kommer dock att bli olika beroende på hur stor andel av studiemedlen som utgörs av studiebidrag. Studiemedlen kommer därmed att minskas snabbare för den som studerar på grundskolenivå än för den som studerar på gymnasie- eller högskolenivå. I övrigt har en mindre språklig ändring gjorts. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.7. 3 kap. 22 § Paragrafen har ändrats till följd av att det bara är studiebidraget som ska minskas om den studerandes inkomst överstiger fri- beloppet under ett kalenderhalvår. En ändring har också gjorts med anledning av att studiemedel ska beräknas i stället för Eftersom det ordinarie studielånet numera ska lämnas utan inkomstreduktion måste det lägsta belopp som ska lämnas knytas till studiebidraget i stället för till hela studiemedelsbeloppet. För att rätten till studiemedel ska upphöra vid ungefär samma inkomst för alla studerande måste den andel av bidraget som minst får återstå variera mellan de olika utbildningsnivåerna. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.7. 3 kap. 22 a § Paragrafen är ny. Den innehåller ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela när- mare föreskrifter om beräkningen av belopp vid studier på deltid och del av månad, eftersom studiemedelsbeloppen numera anges för heltidsstudier. Vidare ges ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela närmare föreskrifter om beräkningen av bidragsandel till en studerande som bedriver studier i utbildningar som ger rätt till studiemedel med olika bidragsandelar enligt 12 §. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.4. 3 kap. 23 § Paragrafen innehåller särskilda bestämmelser om studiemedel vid utlandsstudier. Ett nytt andra stycke har införts för att tydliggöra att studie- medel hädanefter lämnas med samma belopp vid studier i och utan- för . I det tredje stycket har bemyndigandet att meddela föreskrifter om särskilda belopp vid utlandsstudier tagits bort. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.11. 3 kap. 25 § Paragrafen innehåller bestämmelser om samordning med andra förmåner och har behandlats i avsnitten 6.4.5 och 6.9.4. I första stycket införs en bestämmelse om samordning med sjukpenning. Studiemedel får inte lämnas för vilken det lämnas sjukpenning. Sjukpenning beräknad enligt principerna om s.k. studietids-SGI omfattas inte av samordningsbestämmelsen och kan därför lämnas som studiemedel. I övrigt har en mindre redaktionell ändring gjorts. 3 kap. 28 § Paragrafen ändras på så sätt att bemyndigandet att meddela före- skrifter om förskott av studiemedel begränsas till studielån. Frågan har behandlats i avsnitt 4.5.12. 3 kap. 29 a § Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om förhandsbesked. Frågan har behandlats i avsnitten 4.5.8 och 4.5.15. Av första stycket framgår att en enskild efter ansökan ska ha rätt att få ett förhandsbesked i fråga om det finns förutsättningar att lämna studiemedel utöver de ordinarie tidsgränserna med hänsyn till särskilda eller synnerliga skäl enligt 8 § fjärde eller femte stycket eller 8 a § tredje – femte styckena. Ett positivt förhandsbesked är bindande för i förhållande till den som beskedet angår. Förhandsbeskedet upphör dock att vara bindande om en författningsändring påverkar den fråga som avses i beskedet. Ett förhandsbesked av CSN kan överklagas till för studiestöd i enlighet med 6 kap. 11 § studie- stödslagen. Enligt andra stycket ska en ansökan om förhandsbesked enligt första stycket vara skriftlig. 3 kap. 30 § Paragrafen innehåller bestämmelser om utbetalning av studiemedel. I andra stycket görs några mindre språkliga ändringar. Genom det nya femte stycket ges ett bemyndigande till reg- eringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att med- dela föreskrifter om att förskott på studielån i vissa fall kan få betalas ut även om det inte är styrkt att den studerande bedriver de studier för vilka studiemedlen har beviljats. Frågan har behandlats i avsnitten 4.5.11 och 4.5.12. 4 kap. 23 § Ändringen i denna paragraf innebär att studielån som har tagits emot för tid då den studerande varit ledig för tillfällig vård av barn eller för närståendevård får skrivas av. har bestämmelsen bara medgett att studiemedel som har tagits emot under sjukdom får skrivas av. Därutöver har några språkliga ändringar gjorts. Frågan har behandlats i avsnitt 6.5.4. Punkt 8 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelser till studiestödslagen (1999:1395) Ändringen innebär att studielån som den studerande har tagit för studier på gymnasial nivå före bara kan skrivas av om den studerande uppfyller kravet på att ha tagit studielån för studier på eftergymnasial nivå under minst tre terminer . Frågan har behandlats i avsnitten 4.5.13 och 4.6. Frågan om när bestämmelserna bör träda i kraft och övergångs- bestämmelser har behandlats i avsnitt 4.6. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Paragrafen ändras som en följd av att tilläggsbidrag byter namn till barntillägg. Frågan om när bestämmelsen bör träda i kraft har behandlats i avsnitt 4.6. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Paragrafen ändras med anledning av att studiebidrag enligt studie- stödslagen (1999:1395) ska räknas om till ett bidragsgrundande belopp motsvarande av studiebidraget vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Frågan har behandlats i avsnitt 6.7.4. Frågan om när bestämmelsen bör träda i kraft har behandlats i avsnitt 6.7.4. 9.4Förslaget till lag om upphävande av lag (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag Lagen upphör att gälla i samband med att motsvarande bestäm- melser förs in i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. 9.5Förslaget till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) 3 kap. 4 § Första stycket har ändrats till följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . I andra stycket definieras vad som avses med 25, 50, av en månad. Antalet månader med studiemedel räknas ut i förhållande till antal sammanhängande dagar i studieperioden, oberoende av när studierna påbörjas. Studiemedlen som betalas ut avser kalendertid från och med i studieperioden. I fjärde stycket görs en följdändring med anledning av att det tidigare tredje stycket utgår. Dessutom har en mindre språklig ändring gjorts. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.2. 3 kap. 5 § Paragrafen innehåller bestämmelser om studieresultatprövning. I det nya första stycket regleras vad som anses utgöra normal takt vid studier på eftergymnasial nivå. med studiemedel vid heltidsstudier ska den studerande ha klarat av av sitt studieåtagande. För studier som därefter bedrivs med studiemedel ska den studerande ha klarat av 75 pro- cent av sitt studieåtagande. Med studieåtagande menas det poängtal eller motsvarande som svarar mot den tid och omfattning som studiemedel har beviljats för. Vid studier på deltid gäller kravet på i så många månader som svarar mot nio månaders heltidsstudier. I andra stycket ges CSN ett bemyndigande att meddela ytter- ligare föreskrifter om prövning av studieresultat, t.ex. om vilka resultatkrav som ska gälla vid studier på andra utbildningsnivåer. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.9. 3 kap. 6 och 7 §§ Paragraferna har ändrats med anledning av att den tid för vilken studiemedel får lämnas vid studier på olika utbildningsnivåer numera regleras i olika paragrafer i studiestödslagen (1999:1395). Dessutom har några språkliga ändringar gjorts. I andra stycket i 6 § införs en hänvisning till 3 kap. 12 § studie- stödslagen, eftersom bedömningen av om en utbildning ligger på grundskolenivå eller gymnasienivå även har betydelse för storleken på bidragsandelen. Genom det nya tredje stycket i 6 § ges ett bemyndigande till CSN att meddela närmare föreskrifter om tidpunkten från vilken ytterligare studiemedel får lämnas enligt 3 kap. 8 § andra och tredje styckena studiestödslagen. Frågan har behandlats i avsnitt 4.5.8. 3 kap. 6 a § Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 4.5.15. En liknande bestämmelse fanns tidigare i den upphävda förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. I första stycket anges att studerande som har ett funktionshinder eller en kronisk sjukdom kan få studiemedel för hel- respektive deltidsstudier även om den studerande inte når upp till de poängtal eller motsvarande som krävs för respektive studietakt, om det finns särskilda skäl. Särskilda skäl bör anses föreligga om den studerande på grund av sitt funktionshinder inte klarar av att studera de poängtal eller motsvarande som krävs för respektive studietakt, trots att den studerande behöver lägga ner tid motsvarande heltid eller deltid. För att kunna beviljas studiemedel för en högre studietakt än vad poängtal eller motsvarande ger rätt till bör funktionshindret eller sjukdomen vara styrkt genom läkarintyg eller motsvarande. Hur mycket tid den studerande behöver lägga ner på sina studier bör också vara styrkt genom intyg från exempelvis en företrädare för skolan eller sjukvårdspersonal. I det andra stycket ges CSN ett bemyndigande att meddela närmare föreskrifter om tillämpningen av paragrafen. 3 kap. 9 § Paragrafen, i sin tidigare lydelse upphävs. I stället införs en ny paragraf med samma beteckning som innehåller en precisering av hur studiemedel ska beräknas om den studerande parallellt bedriver studier på olika utbildningsnivåer. Frågan har behandlats i avsnitt 4.5.4. 3 kap. 11 § Paragrafen betecknades tidigare 3 kap. 11 d §. Bestämmelsen ändras dels som en följd av att tilläggsbidrag byter namn till barntillägg, dels som en följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . Därutöver ändras bestämmelsen till följd av att de paragrafer i studiestödslagen till vilka hänvisningar sker har bytt beteckning. Dessutom har några mindre språkliga ändringar gjorts. 3 kap. 13 § Ändringarna i paragrafen beror dels på att tilläggslån för mer- kostnader byter namn till merkostnadslån, dels på att sådana lån i princip avskaffas vid studier i , utom vad gäller lån till undervisningsavgifter. I första stycket anges att merkostnadslån kan lämnas för under- visningsavgifter samt för personförsäkringar och resor till och från studielandet i samband med studier som helt eller delvis bedrivs utanför . I det nya andra stycket framgår att merkostnadslån bara får lämnas om studierna, för vilka merkostnadslånet lämnas, pågår vid studier på heltid. För merkostnadslån som lämnas vid utlandsstudier innebär detta att utlandsstudierna måste pågå vid studier på heltid. Vidare gäller att studierna måste pågå vid studier på halvtid och vid studier på av heltid. Ändringen i det tredje stycket innebär att merkostnadslån även får lämnas för andra merkostnader än de som avses i första stycket om det finns synnerliga skäl. Synnerliga skäl bör exempelvis före- ligga om en studerande har kostnader för särskilt kostsamma resor på grund av ett funktionshinder eller liknande. Begränsningen av rätten till merkostnadslån till studier av viss omfattning gäller inte vid tillämpning av detta stycke. Paragrafen har behandlats i avsnitt 4.5.6. 3 kap. 14 § Ändringarna i paragrafen motiveras av att tilläggslån för merkost- nader byter namn till merkostnadslån och av att bemyndigandet till CSN att meddela närmare föreskrifter begränsas till närmare föreskrifter om merkostnadslån enligt 13 § första stycket. Genom bemyndigandet kan CSN t.ex. meddela föreskrifter om med vilka belopp merkostnadslån ska kunna lämnas. Frågorna har behandlats i avsnitt 4.5.6. 3 kap. 16 § Paragrafen har ändrats dels som en följd av att det bara är studie- bidraget som ska minskas om den studerandes inkomst överstiger fribeloppet under ett kalenderhalvår, dels som en följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . Dess- utom har några mindre språkliga ändringar gjorts. Genom ändringarna i andra stycket kommer inte bara studieår om exakt att omfattas av bestämmelsen. Även något längre eller kortare studieår kommer att omfattas. Höstterminen ska pågå för att bestämmelsen ska gälla. Hänvisningen till 3 kap. 12 och 12 a §§ studiestödslagen införs som en följd av att studiemedel kan lämnas med olika bidragsandelar och att storleken på studiemedlen vid deltidsstudier regleras i en särskild paragraf. 3 kap. 19 § Paragrafen har ändrats som en följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . CSN ges rätt att meddela närmare föreskrifter om beräkning av belopp vid studier på deltid och del av månad. I paragrafen införs även ett bemyndigande till CSN att meddela närmare föreskrifter om beräkning av bidragsandel till en studerande som bedriver studier i utbildningar som ger rätt till studiemedel med olika bidragsandelar. Dessutom har en mindre språklig justering gjorts. Paragrafen har behandlats i avsnitt 4.5.4. 3 kap. 21 § Första stycket har upphävts till följd av att samma regler om studie- omfattning ska gälla för studier i och utanför . I andra stycket görs några språkliga följdändringar med anled- ning av att första stycket har upphävts. Dessutom införs ett för- tydligande att bestämmelsen inte gäller utländska medborgare som ska jämställas med svenska medborgare enligt 1 kap. 4 § första och andra styckena och 5 § första stycket studiestödslagen. Frågorna har behandlats i avsnitten 4.5.2 och 4.5.11. 3 kap. 25 § Genom ändringen i första stycket upphör bemyndigandet till CSN att meddela ytterligare föreskrifter om beräkning och utbetalning av studiemedel för studier utomlands. Rätten att meddela sådana föreskrifter för studier både i och utomlands framgår i stället av 3 kap. 19 § och 3 kap. 39 § andra stycket. Dessutom har några språkliga ändringar gjorts. 3 kap. 26, 28, 29 och 32 §§ Paragraferna har ändrats med anledning av att det ska vara möjligt att få studiemedel under sjukdom när den studerande är halvt oförmögen att bedriva sina studier. Därutöver har några mindre språkliga ändringar gjorts. Frågan har behandlats i avsnitt 6.4.5. 3 kap. 37 § Paragrafen har ändrats som en följd av att studiemedel ska beräknas i stället för . Ändringen innebär att studie- medel kan beviljas för högst en månad () före den dag då ansökan kom in till CSN. Dessutom har en språklig ändring gjorts. Frågan har behandlats i avsnitt 4.5.2. 3 kap. 39 § Genom ändringarna i första stycket anges att studiemedel som huvudregel betalas ut i efterskott. En hänvisning införs till den nya 39 a § som reglerar förskott av studielån. Frågan har behandlats i avsnitt 4.5.12. 3 kap. 39 a § Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om förskott av studielån. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5.12. I första stycket anges att förskott på studielån får lämnas med ett belopp som motsvarar studiemedel enligt 3 kap. 11-12 a §§ för högst , dvs. med ett belopp som motsvarar så mycket ordinarie studiebidrag och ordinarie studielån som två månaders studier ger rätt till beroende på studieomfattning. Sådant förskott kan dock bara lämnas med högst så mycket studielån som har beviljats. Därutöver kan merkostnadslån enligt 13 § betalas ut i förskott. Förskott lämnas efter begäran av den studerande och kan beviljas under varje period den studerande ansöker om studiemedel. Av andra stycket framgår att förskott på studielån får betalas ut innan studierna har påbörjats, om studierna helt eller delvis ska bedrivas utomlands. Förskott vid studier som enbart bedrivs i får däremot inte betalas ut förrän studierna har påbörjats, eller förrän det är styrkt att den studerande bedriver de studier för vilka studiemedlen har beviljats i enlighet med 3 kap. 30 § studie- stödslagen. I paragrafens tredje stycke ges ett bemyndigande till CSN att meddela närmare föreskrifter om utbetalning och avräkning av förskott. 4 kap. 10 och 11 §§ Genom ändringarna i paragraferna införs en rätt till avskrivning av studielån som någon har fått vid ledighet för tillfällig vård av barn och vid ledighet för vård av närstående. Samma regler om karenstid ska gälla som för studielån som lämnats för en sjukperiod. Vidare ska samma karenstid, , gälla för avskrivning av studielån vid halv studieoförmåga som vid hel studieoförmåga. Perioder under vilken någon har fått studielån vid ledighet för tillfällig vård av barn eller vid ledighet för vård av närstående ska jämställas med sjukperioder. I 11 § tas hänvisningen till 12 § bort, i och med att 12 § upphävs. Dessutom har en mindre språklig ändring gjorts. Frågorna har behandlats i avsnitten 6.4.5 och 6.5.4. 6 kap. 1 § Ändringen i paragrafen är en följdändring av att det ska vara möjligt att få studiemedel under sjukdom när den studerande är halvt oförmögen att bedriva sina studier. Detsamma ska gälla för tid då den studerande är halvt oförmögen att bedriva sina studier p.g.a. att det studerande är att anse som smittbärare enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare och på grund av beslut enligt smittskyddslagen (2004:168) i andra fall än som avses i 3 kap. 8 eller 10 § smittskyddslagen eller livsmedelslagen (2006:804) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda lag. Därutöver har en mindre språklig ändring gjorts. Frågan har behandlats i avsnitt 6.4.5. 6 kap. 5 § Paragrafen ändras med anledning av att expeditionsavgiften för debitering av årsbelopp höjs. Dessutom har en mindre språklig ändring gjorts. Frågan har behandlats i avsnitt 5.3.6. 6 kap. 13 § Som en följd av att studiemedel inte längre ska kunna lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas sjukpenning, införs en skyldighet för att lämna uppgifter om sjuk- penning till CSN och (). Sjukpenning beräknad enligt principerna om s.k. studietids-SGI omfattas inte av uppgiftsskyldigheten, eftersom sådan sjukpenning inte omfattas av samordningsbestämmelsen. Skyldigheten att lämna uppgifter om sådan sjukpenning eller ersättning som avses i 4 kap. 12 § tas bort i och med att 4 kap. 12 § upphävs. Av denna anledning görs även en redaktionell ändring av paragrafen. Frågan har behandlats i avsnitt 6.4.5. Punkt 10 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelser till studiestödsförordningen (2000:655) En ny punkt införs i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödsförordningen med anledning av att expeditions- avgiften för debitering av årsbelopp höjs för lån som tagits före . Frågan har behandlats i avsnitt 5.3.6. Frågan om när bestämmelserna bör träda i kraft och övergångs- bestämmelser har behandlats i avsnitten 4.6 och 5.3.6. 9.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1988:1381) om ändring i studiestödsförordningen (1973:418) Punkten 1 a i övergångsbestämmelserna till ändringsförordningen ändras med anledning av att expeditionsavgiften för debitering av preliminär avgift höjs till och att expeditionsavgiften för debitering av kvarstående avgift höjs till för varje avgiftsår som sådana avgifter debiteras. Därutöver har några mindre språkliga justeringar gjorts. Frågan har behandlats i avsnitt 5.3.6. Frågan om när bestämmelsen bör träda i kraft har behandlats i avsnitt 5.3.6. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av (), () och () I grunden ser vi positivt på kommitténs förslag att utöka den grupp som kan få tilläggslån i studiemedelsystemet. Detta gör att syste- met blir mer flexibelt och kan underlätta för studerande som drabbas av exempelvis tillfälliga utgifter. Förslaget innehåller dock en försämring för den grupp som har rätt att ta tilläggslånen . Vid införandet av tilläggslånen fram- hölls att studiestödet får en god rekryteringseffekt och skulle det göra det möjligt för personer ur olika samhällsgrupper och med varierande livssituation att börja studera. Det konstaterades att många vuxna studerande har en annan situation än ungdomsstude- rande. Studerande som har varit yrkesverksamma och är eller äldre har en möjlighet att få tilläggslån under längst . Kommittén lägger nu förslag att denna möjlighet ska gälla alla under längst . Detta innebär att tilläggslånens rekryterande funktion minskar. Många högskoleutbildningar sträcker sig över just . För att uppmuntra yrkesverksamma och arbetslösa att söka till högskolan är det rimligt att tilläggslån, för att begränsa minskningen av den disponibla inkomster, sträcker sig . Att ta upp tiden det bör ta att hitta ett billigare boende, som majoriteten i kommittén gör, är och kan inte vara någon väg- ledande faktor som rätten till tilläggslån ska finnas. Reservationer och särskilda yttranden Kommitténs förslag om fortsatt utredning av tilläggslån via bankerna