sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — När lönen med en procentenhet överstiger inkomstbasbeloppets ökning, sker däremot passage av bas- beloppsgränsen. Den nuvarande planen ger därmed en för- månsbestämd del och jämförelsen mellan de båda planerna kantrar över till förmån för nuvarande pensionsplan. Orsa- ken är att den förmånsbestämda pensionen är tidsoberoende när den pensionsgrundande tiden uppgår till . Passagen av basbeloppsgränsen kan ske hur nära pensions- åldern som helst och ändå ge full pension på lönedelen över 7,5 inkomstbasbelopp. Den premiebestämda planen är dock i högsta grad tidsberoende och den högre premiesatsen ger givetvis högre tillskott till pension ju tidigare den blir aktuell. I detta fall när inträdesåldern är sker passagen av 7,5 inkomstbasbelopp vilket är för sent för att den högre premiesatsen ska kunna matcha den förmåns- bestämda pensionen när dessutom lönen endast överstiger 7,5 inkomstbasbelopp med 1,42 enheter. Fall 2: Är en person vars ingångslön precis överstiger 7,5 inkomstbasbelopp. När löneutvecklingen följer inkomstbas- beloppet väger den lilla förmånsbestämda delen väldigt lite och den högre premiesatsen på lönedel över 7,5 inkomst- basbelopp, som genererar en premie under hela anställ- ningstiden ger ett betydligt större utslag och medför också att den premiebestämda planen är förmånligare. I fallet med en högre löneökning får den förmånsbestämda delen en myc- ket större tyngd och förhållandet mellan planerna svänger till fördel för den förmånsbestämda planen. Fall 3–5: Illustrerar samma förlopp som 1 och 2 ovan för en person som är vid inträdet i planerna samt med tillägg för en person som redan vid inträdet har en något högre lön. De effekter som uppstår och som beskrivits under i fall 1 och 2 uppstår även här såväl förstärkta som det motsatta. En sammanfattning av de effekter, som de illustrerade fallen visar på, är att en löneökning som överstiger inkomstbasbeloppets ökning och som medför att den pensionsgrundande slutlönen överstiger 7,5 inkomstbasbelopp ger ett resultat som utfaller till förmån för den förmånsbestämda planen. Här har dock inte hänsyn tagits till in- tjänat fribrev. Avkastningen är en viktig komponent i den premiebestämda planen. Dock behöver den inte vara avgörande när man bedömer vilken pensionsplan som är bättre av de två som jämförs. Av- kastningen är en tidsberoende parameter. Ju som en viss avkastning uppnås desto bättre slutresultat. Visserligen självklart men jag nämner detta enbart som en förklaring till att jag även här har valt att illustrera effekten utifrån två olika åldrar. Avkastningen kan uttryckas i reala termer och ett sådant uttryckssätt är relevant för att förklara hur jag i mina beräkningar har applicerat ränteantagandet vid framskrivning av pensions- kapitalet. Den förmånsbestämda pensionen värdesäkras med pris- basbeloppet . Jag har antagit att prisbas- beloppet ökar . För att finansiera en årlig ökning av den förmånsbestämda pensionen måste en real avkastning om uppnås. För att uppnå jämförbarhet i pensionskapitalets storlek och pensionsutfallet i den premiebestämda pensionsplanen fastställs pensionen utifrån diskonteringsräntan i huvud- alternativet med 4,2 procents avkastning (4,2–2,0). Utfall i % av slutlönen i nuv. Den årliga löneökningen antas vara en procentenhet högre än inkomstbasbeloppets utveckling. I det första fallet där inträdes- åldern är och slutlönen passerar 7,5 inkomst- basbelopp har de ränteantagandet mindre betydelse för förhållandet mellan de båda planerna. Skillnaden mellan den premiebestämda ålderspensionen i den förmånsbestämda respektive den premie- bestämda planen är inte så stor eftersom merparten baseras på under 7,5 inkomstbasbelopp. Avkastningsantagandet får då mindre vikt i jämförelsen. I det andra fallet är personen och har dessutom en betyd- ligt högre ingångslön. Här är proportionen mellan den premie- bestämda ålderspensionen i de båda planerna en helt annan än i det första fallet och ränteantagandet får då ett betydligt större genom- slag och resulterar i att de båda pensionsplanerna kan anses ha jäm- förbara pensioner. Mitt val av ränteantagande, netto är är förhållandevis lågt i jämförelse med andra utredningar där en förmånsbestämd pen- sionsplan avvecklas. Motivering är dels att flertalet anställda i detta bestånd ligger under 7,5 inkomstbasbelopp där avkastningen har en mindre betydelse, dels att utredningen spänner över samtliga åldersgrupper. Jag har också tittat på avkastningen för Nordeas generationsfonder som fram till före pensionsåldern i sin helhet placerar i aktier. För tiden –2008 uppvisar dessa negativ avkastning. är den tidigaste tidpunkten från vilka uppgifter har funnits. Livbolagens genomsnittliga nettoavkastning understiger genomgående , dock med undantag för som ligger något högre. Den reala avkastningen i PPM-systemet, mätt som avkastningen på en krona insatt i systemet , är kraftigt negativ. Endast om avläsningstidpunkten hade varit 2007 hade en real avkastning högre än den som antagits kunnat uppmätas. Givetvis är mätperioderna korta men det är en mycket svår uppgift att argumentera för ett högre avkastningsantagande i dagens läge. Premiebestämd pension för dem som har pensionsålder 41 eller 52 år Premien för dansare uppgår till på den del av den pensions- grundande lönen som understiger 7,5 inkomstbasbelopp och på lönedelen däröver. För sångare är procenttalen 6,0 respektive 40. Efter uppnådd pensionsålder och fram till sker ingen premiebetalning, men för att kunna relatera pensionen som utfaller till då gällande löneläge har lönen vid pensions- åldern framräknats till ålder med inkomstbasbeloppets antagna utveckling. Beräkningarna följer samma mönster som det som redovisas ovan men utöver att premienivån är högre finns ytterligare en Den förmånsbestämda pensionen baseras näm- ligen på pensionsunderlaget vid pensionsåldern och det är fram till . Då ålderspensionen endast uppräknas med inflationen och denna antagits vara lägre än ökningen av inkomstbasbeloppet tappar den förmånsbestämda pensionen i värde i jämförelsen med den premiebestämda pen- sionen som förändras med den avkastning som uppnås. Detta illustreras i följande fyra exempel, varav två avser pen- sionsålder och två pensionsålder . I alla exempel har nettoavkastningen antagits till Lön, pension och kapital vid angivna åldrar och löneökning Nuv plan – belopp anges i tkr belopp anges i tkr Slutlön vid 41 år Slutlön vid 65 år Pension vid 65 år Lön, pension och kapital vid angivna åldrar och löneökning Nuv plan – belopp anges i tkr belopp anges i tkr Slutlön vid 41 år Slutlön vid 65 år Pension vid 65 år Det framgår tydligt att den förmånsbestämda pensionen ger ett mycket litet tillskott och som en följd av detta blir utfallet för den nya premiebestämda planen så mycket bättre. Om däremot lönen antas vara räknat i inkomstbasbelopp fram till pensions- ålder kan nuvarande plan ge ett något bättre utfall när lönen över- stiger 7,5 inkomstbasbelopp. Exempelvis när lönen är 10 inkomstbasbelopp från inträdet och till . Då ger nuvarande plan en pension om medan den nya planen ger av slutlönen. Om däremot lönen hålls vid 6 in- komstbasbelopp från 21 till ger den nuvarande planen och den nya av slutlönen. Lön, pension och kapital vid angivna åldrar och löneökning Nuv plan – belopp anges i tkr Slutlön vid 52 år Slutlön vid 65 år Pension vid 65 år Lön, pension och kapital vid angivna åldrar och löneökning Nuv plan – belopp anges i tkr Slutlön vid 52 år Slutlön vid 65 år Pension vid 65 år Det som angivits för pensionsålder är även giltig vid pensionsålder . Förmånsbestämd pension från ersätts med premiebestämd pension Den i PISA-förordningen förmånsbestämda ålderspensionen ersätts med en premiebestämd ålderspension. För pensionsåldrarna 59/60 och 63/är premiesatsen på lönedelen till 7,5 inkomst- basbelopp och på lönedel däröver. För dansare med pensions- ålder , som har betydligt kortare intjänandetid, är motsvarande procenttal 6,8 och 45. Även sångare med pensionsålder får med samma motivering högre premiesatser, 6,0 respektive . De högre procenttalen för dansare och sångare är satta utifrån förutsättningen att deras pension, när intjänandet börjar vid 18 respektive , skall bli lika stor som den pension en person med pensionsålder får när intjänandet börjar vid 23 års Om det visar sig att premiesatserna inte räcker till att ge en total pension, fribrev intjänat vid övergången plus premiebestämd pension, som är lika stor som den pension som den förmåns- bestämda planen skulle ha gett beräknas en tilläggspremie. De premienivåer som betalas utöver nämnda nivåer anses vara en kompensation för förlusten av ålderspensionen före . De beaktas därför inte i dessa beräkningar Att ersätta en förmånsbestämd pensionsplan med en premie- bestämd plan är en omöjlig uppgift om man eftersträvar fullständig rättvisa individer emellan. Beroende på olikheter i löneutveckling, ålder då pensionen börjar intjänas, eventuella avbrott i anställ- ningen etc. kommer andelen förmånsbestämd pension som in- tjänats vid en viss ålder att variera mellan olika personer. För löne- delen till 7,5 inkomstbasbelopp är dock problemet mindre än för lönedelen däröver. Intjänandet i det första löneintervallet sker ju meden pensionsintjänandet på löne- delen över 7,5 inkomstbasbelopp börjar först när pensions- underlaget överstiger denna gräns. I tabellen nedan anges för respektive pensionsålder den lägsta och den högsta åldern samt den genomsnittliga ålder då pensionsunderlaget första gången översteg 7,5 inkomstbasbelopp. Antal med PU större Ett av beräkningsmomenten är att fastställa intjänat fribrev där uppgifter i tabell ovan har använts. Därutöver krävs ytterligare antaganden. De viktigaste har varit: SOU 2009:50 Bilaga 3 Till 7,5 inkomstbasb. Från 7,5 inkomstbasb. Avkastning e. skatt o. kostnader Årlig ökning av PU Fribrev enl. intjänas from Medelvärde enl. tabell ovan SPV:s from 2008 01 SPV:s from 2008 01 Medelvärde av PU PÅ 41och 52 år Medelvärde av PU PÅ 60 år Medelvärde av PU PÅ 65 år Antagandet om avkastning, ökning av inkomstbasbeloppet och inflation överensstämmer med standardantagandena som används i denna utredning. Eftersom den förmånsbestämda pensionen värdesäkras måste även den premiebestämda pension beräknas som om den innehåller samma löfte. Ett villkor för en rättvis jämförelse. Antagen avkast- ning när pensionen är under utbetalning är därför minskad med inflationsantagandet. Årlig ökning av pensionsunderlaget är olika under respektive över basbeloppsgränsen. Under gränsen överensstämmer ökningen med den som antagits för inkomstbasbeloppet. Antagandet är praktiskt eftersom lönedelen under basbeloppsgränsen för de som har ett pensionsunderlag över densamma kommer att öka med detta procenttal. För personer med ett pensionsunderlag större än 7,5 inkomstbasbelopp antas löneökningen vara högre än för dem som ligger under gränsen. Till grund för an- tagandet ligger pensionsgrundande löner 2002–2006 för de som varit oavbrutet anställda . För dessa ligger ökningen, beroende på pensionsålder, 0–över ökningen av inkomstbasbeloppet. Det lägre talet avser sångare och det högre de med pensionsålder . Pensionsintjänandet på lönedelen över 7,5 inkomstbasbelopp antas börja vid i tabellen angivna medelåldrar. Underlag för antag- andet är beståndsstatistik från och 1997. vid en viss ålder har bestämts med linjär metod. För de som ännu inte uppnått dessa åldrar kommer hela pensionen att bestå av premiebestämd pension eftersom inget fribrev antas vara intjänat. Detta ger en högre till- läggspremie än om fribrevsintjänandet hade antagits börja vid en lägre ålder. När pensionsunderlaget ligger över 7,5 inkomstbasbelopp förändras pensionen på denna lönedel procentuellt olika vid höjning av pensionsunderlaget. Ett pensionsunderlag som ligger nära 7,5 inkomstbasbelopp ger en procentuellt mycket större ökning av den aktuella pensionsdelen än när samma procentuella ökning av pensionsunderlaget avser ett pensionsunderlag som ligger långt över basbeloppsgränsen. Detta förhållande medför att ju högre medelvärde för pensionsunderlaget desto lägre blir tilläggspremien. Det är således en mängd antagande som ligger till grund för beräkningarna. Dessa kan givetvis inte stämma för någon individ och utfallet kommer att vara gynnsam för vissa och mindre gynn- sam för andra. Effekten går inte att eliminera men kan något redu- ceras genom att utgå från medelvärden i befintligt bestånd vilket även har gjorts när så varit möjligt. I de följande tabellerna redovisas beräkningsresultatet för res- pektive pensionsålder. För pensionsåldrarna samt pen- sionsåldrarna är tabellerna gemensamma. För pen- sionsålder har antagande för pensionsålder 60 använts och för pensionsålder har antaganden för pensionsålder använts. Tilläggspremien betalas till 41, 52, 60 respektive och är i tabellerna angivna i procent av respektive lönedel. SOU 2009:50 Bilaga 3 Bilaga 3 SOU 2009:50 Pensionsålder 59 och 60 år SOU 2009:50 Bilaga 3 Pensionsålder 63 och 65 år Beräkningar till kapitel 13 Arbetsgivarnas kostnad för de föreslagna AIP-premierna Underlaget har varit uppgifter om betalda 2007 och hur många månader som premien har betalts. Utifrån dessa upp- gifter och premiesatsen har en årslön 2007 som legat till grund för premien konstruerats. Lönen har därefter uppdelats på lönedel under respektive över 7,5 basbelopp. De nya premiesatser, som föreslagits, har applicerats på lönedelarna och uppdelats på normal- respektive tilläggspremie. Dessa nya är den premie som skall betalas om anställningen varar . För att jämförelsen mellan AIP-premien 2007 och förslagets skall bli rätt har AIP-premien omvandlats till en årspremie i de fall AIP-premien 2007 endast avsett del av året. Antalet per- soner som legat till grund för beräkningarna är 6 632, varav över- gångsgruppen 530. Alla personer i AIP-filen Vid beräkning av övergångsgruppens värden (de som står kvar på PISA-förordningen) ingår inte födda och 1953 i värdena för PÅ och inte födda i värdena för PÅ 59. Det innebär alltså att beloppen är för låga för dessa pensionsåldrar. Däremot bör inte jämförelseprocenten ha påverkats alltför mycket. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder- stödda scenkonsten. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder- stödda scenkonsten. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?