sou · GXB325 · 2009-03-09 00:00:00 — om socialtjänst jämför jag min kommun med andra kommer Med hjälp av statistik och nyckeltal om socialtjänst följer jag min kommuns utveckling över tiden Jag bearbetar och använder Jag tycker att statistiken om Jag tycker att statistiken och nyckeltalen om socialtjänst speglar Stora andelar () av kommun-, ekonomi- och social- cheferna använder statistik och nyckeltal om socialtjänst för att jämföra sig med andra kommuner. Den egna kommunens utveckling över tiden följs av nästan alla () socialchefer. För kommun- och ekonomicheferna är andelen lägre (respektive ). Kommuncheferna betraktar i större utsträckning än de andra grupperna, statistiken om socialtjänst som tillförlitlig samt att den speglar verkligheten. I den tredje avdelningen efterfrågas frekvensen för användning av statistik och nyckeltal om socialtjänst. Diagram 4 Användningsfrekvensen av statistik och nyckeltal om socialtjänst fördelade på respondentgrupp och antal tillfällen per tidsenhet 1 gång/månad 1 gång/år Socialtjänststatistiken används självklart mest av socialcheferna. Kommun- och ekonomichefernas användarprofil är i stort iden- tiska medan skolcheferna använder socialtjänststatistiken mycket lite. I detta avsnitt diskuteras enkätresultatet utifrån ovanstående pre- sentation och uppdelat först per respondentgrupp och sedan med fokus på de olika statistikområdena. Gruppen kommunchefer redovisar ett stort engagemang och intresse för framtagna statistiska uppgifter och nyckeltal för alla områdena ekonomi, utbildning och socialtjänst. Kommuncheferna använder materialet som det är i presenterad form, medan andra grupper i större utsträckning bearbetar statistik och material för användning. Precis som gruppen kommunchefer redovisar ekonomicheferna ett stort engagemang och intresse för framtagna statistiska uppgifter och nyckeltal för alla områdena ekonomi, utbildning och social- tjänst. Skolchefer är mera positiva till den egna sektorns statistik och nyckeltal än vad socialcheferna är till sina. Skolcheferna är också mera positiva än socialcheferna till den ekonomiska statistiken och de ekonomiska nyckeltalen. Skolcheferna är också en stor använ- dare av den ekonomiska statistiken, väl så stor som kommun- och ekonomichefer. Den ekonomiska statistiken är omfattande, väl genomarbetad och har relativt hög status. Den ekonomiska statistiken används mycket och då särskilt på kommunledningsnivå. Stora andelar av fram- förallt kommun- och ekonomichefer instämmer helt eller delvis i de positivt utformade utsagorna om denna statistik. Även skol- och socialchefer är positivt inställda till ekonomisk statistik och nyckel- tal, men inte på samma höga nivå som de båda andra och då särskilt inte socialcheferna. Även om ekonomistatistiken används mycket är det bara av de svarande som tycker att nyttan uppväger arbetsinsatsen. Verksamhetsstatistik - utbildning och socialtjänst Verksamhetsstatistik avseende utbildning används mest av skol- chefer och socialtjänststatistik mest av socialchefer. har det funnits mycket officiell statistik som rör utbildning. Samhällets fokusering på skola har bidragit till att även utbildningsstatistiken utveck- lats mycket och förankrats väl, även hos kommun- och ekonomi- chefer samt hos politiker. Jämfört med verksamhetsstatistiken för så är synpunkterna på utbildningsstatistiken i stort sett alltid mera positiva hos enkätens respondenter. Även om en relativt hög andel av kommunföreträdarna (kommun- och eko- nomichefer) har en positiv syn på socialtjänststatistiken så är den positiva nivå lägre än för utbildningsstatistiken. Att nyttan av socialtjänststatistiken uppväger nedlagt insam- lingsarbete anser närmare sex av tio av socialcheferna. Bland skolcheferna anser hela tre fjärdedelar att nyttan av utbildnings- statistiken uppväger nedlagt insamlingsarbete för denna. En lägre andel av ekonomicheferna () anser att nyttan av socialtjänst- statistiken uppväger nedlagt insamlingsarbete än när det gäller utbildningsstatistik (). Statistik och nyckeltal om utbildning för att jämföra sig med andra kommuner används av stora andelar av kommun- och eko- nomicheferna medan procentsatserna som visar kommun- och ekonomichefernas användande av socialtjänststatistik är lägre. Precis som i skolstatistiken uppger en större andel av kommun- cheferna god användbarhet och nytta av socialtjänststatistiken än vad ekonomicheferna gör, medan flera av de senare, jämfört med kommuncheferna, anger god kännedom om socialtjänststatistiken. Tillförlitligheten samt statistikens förmåga att spegla verklig- heten förknippas med socialtjänststatistiken av hälften Av social- cheferna medan motsvarande andel av skolcheferna som förknippar dessa egenskaper med utbildningsstatistiken är högre(). Statistik och nyckeltal som avser socialtjänst har genomgående en lägre grad av instämmande i de positiva påståenden som görs angående kännedom, användbarhet och nytta. Särskilt stor är skill- naden när det gäller den upplevda användbarheten. Inte bara tjänstemän, utan också politiker, är frekventa användare och intresserade av den statistik och de nyckeltal som produceras och presenteras. I denna undersökning bad vi att kommunchefen i respektive kommun att uttrycka sin åsikt/synpunkt på hur politikerna ser på och förhåller sig till statistik och nyckeltal inom de tre olika områdena ekonomi, utbildning mm samt socialtjänst. Politiker som avsågs skulle vara kommunstyrelsepolitiker, vanligt- vis den grupp politiker som kommuncheferna står närmast och känner bäst. Detta gjordes med fyra påståenden inom de tre om- rådena, där kommunchefen förväntas svara på en femgradig skala. (Jag instämmer inte, Jag är tveksam, Varken eller, Jag instämmer delvis, Jag instämmer helt.) Dessutom fanns möjlig- heten att för vart och ett av de tolv påståendena svara Vet ej. Tabell 14 Andel (%) av de svarande (kommunchefer) som svarat Jag instämmer delvis och Jag instämmer helt beträffande följande påståenden om de tre statistikområdena Andel som Instämmer helt ellerInstämmer delvis avseende området 10. politikerna känner till den statistik och de nyckeltal som tas fram med hjälp av de uppgifter som kommunen lämnat till staten 11. politikerna använder den statistik och de nyckeltal som tagits 12.politikerna tycker att statistiken och nyckeltalen är bra 13.politikerna har stor nytta av statistiken och nyckeltalen Beträffande ekonomistatistiken säger av kommun- cheferna att man instämmer helt eller delvis i påståendet att politikerna känner till den statistik och de nyckeltal som tas fram. Andelen för utbildningsstatistiken är lika hög, men något lägre () för socialtjänststatistiken. Överhuvudtaget anger kommun- cheferna en relativt hög andel som instämmer i de positivt formu- lerade på ståendena. Det är också så att ekonomisk statistik får högst andelar, utom i fråga 12, vilket förmodligen är orsakad att de politiker som avses skall vara kommunstyrelsepolitiker och därför mest kommer i kontakt med den ekonomiska statistiken. Kom- muncheferna gör också bedömningen att inställningen till social- tjänststatistiken är något mindre positiv än till övriga områden. Av kommuncheferna valde att svara Vet ej på frågeställningarna, ett i sammanhanget lågt bortfall. Öppna svar/kommentarer Den utsända enkäten består helt, sånär som på en fråga, av kryss- frågor. Detta för att förenkla och underlätta besvarandet för respondenterna. Enkäten innehåller heller inga förfrågningar om förslag till förändringar av statistikinsamling och dito publicering. I det öppna fält som finns inom vart och ett av de tre statistik- områdena har det dock givits möjlighet att framföra egna formu- lerade synpunkter kring statistik och nyckeltal. Detta har använts av av respondenterna, fördelat på nedanstående sätt. Tabell 15 Antal och andel lämnade öppna svar/kommentarer i förhållande till antal respondenter Hälften av ekonomicheferna har gjort kommentarer men endast knappt var femte av kommuncheferna och en knapp tredjedel av förvaltningscheferna gjort det. Bland alla gjorda kommentarer kan vissa mönster lätt identifieras, dels i form av konstateranden kring befintliga förhållanden och dels i form av mer eller mindre konkreta förslag till förändringar i olika avseenden. De framförda synpunkterna kan sammanfattas så här: Det är en tung arbetsuppgift att samla in och redovisa statistiska uppgifter, det finns tveksamheter kring definitioner och tillförlitlighet, men vi behöver statistiken, tycker den är OK och använder den vi har. Och vi vill gärna ha resultatet oss tillhanda mycket tidigare än . Statistik är bra och nödvändig och den används. Statistikinsamlingen är i många kommuner en stor och upplevd betungande arbetsuppgift. Särskilt socialchefer- na framför detta och anger mängden individstatistik som en påverkande faktor. En socialchef uttrycker det så här Jag för- söker begränsa mig till en enkät , men ibland samlas de på hög. Insamlingsarbetet behöver förenklas eller automatise- ras på något sätt. Definitionerna som används vid olika insamlingar behöver förenklas och förtydligas samt göras enhetlig för olika insam- lingar. Skolcheferna är den grupp som mest poängterar bristerna i tillförlitlighet som förhållandevis få anger tungt upp- giftslämnande som ett problem. Kostnadsfördelningar av olika slag, t.ex. lokalkostnader och overheadkostnader, upplevs som orsak till felkällor efter som man agerar och organiserar så olika i olika kommuner, Utveckla statistiken från att avse produktionsmätning till att fokusera på effekter och resultat! I alla respondentgrupperna finns det flera som upplever tillför- litligheten som problematiskt, beroende på bl.a. oklara defi- nitioner, kostnadsfördelningar, olika organisation mm. Hos alla grupper av respondenter finns det de som efterlyser dels att uppställda tidplaner skall hållas (både inrapportering och publicering) och dessutom gärna tidigareläggas för att öka nyttan av materialet. Någon föreslår successiv publicering av inrapporterat material. Socialcheferna är den grupp som i undersökningen mest ifråga- satt tillförlitligheten hos materialet. Från främst socialchefsgruppen uttrycks att användarvänlig- heten i presenterat material behöver ökas, gärna i kombination med utbildning och anvisningar om hur man kan använda mate- rialet. (Fi 2007:12) Användning av statlig statistik i kommunerna officiella statistik om kommunerna publiceras av (), , och ytterligare ett antal statistikansvariga myndigheter. Kommunerna lämnar in ett stort antal grunduppgifter för statistiken till myndigheterna. Det är viktigt att statistiken är användbar och nyttig också i kommunerna. Att statistiken är nyttig förväntas leda till att grunduppgifterna lämnas in med hög kvalitet. Den statliga utredningen översyn av statistik (Fi 2007:12) vill med denna enkät veta hur användbar och nyttig som den officiella statistiken upplevs vara. Viktiga grunduppgifter för statistiken lämnas in , och många uppgifter måste kompletteras av statistikmyndigheterna. Vi vill undersöka om denna bristande kvalitet i uppgiftsinlämningen hänger ihop med nyttan av statistiken. Enkäten tar upp de största delarna av den officiella statistiken som omfattar ekonomi, utbildning samt socialtjänst. Frågorna är ställda som övergripande bedömningar av statistikens nytta för de olika verksamhetsområdena och riktar sig därför till olika delar av den kommunala organisationen inklusive den politiska ledningen. Separata enkäter skickas till kommunchef, ekonomichef, skolchef och socialchef. Enkätsvaren behandlas konfidentiellt och undersökningens resultat kommer enbart att publiceras på gruppnivå. Frågor om enkäten ställs till , tfn och e-post , eller , tfn 08 – 405 55 20 och e-post . översyn av statistik (Fi 2007:12) ska föreslå förändringar av kommunstatistiken som medför att den bättre stödjer uppföljningen och styrningen av kommunerna och landstingen både lokalt och nationellt. Utredningens förslag ska lämnas till regeringen . För närmare beskrivning av uppdraget rekommenderas utredningens hemsida på där bl.a. hela utredningens direktiv finns. Besvara den elektroniska enkäten och . Tack för Er medverkan! Analys till grund för ett nytt Räkenskapssammandrag för kommuner (RS) NR:s krav på kvalitet ............................................................. Befintlig kvalitet i RS............................................................. Ett renodlat och tydligare RS..................................... En förändrad helhetsstruktur utifrån NR:s behov .............. 5.2En förändrad helhetsstruktur till följd av utredningens 5.3Tydligare vägledning för verksamhetsindelad statistik i RS............................................................................ En mer ändamålsenlig granskning ........................................ Några metodansatser med syfte att minska uppgiftslämnararbetet i kommunerna ......................... 6.2Några tänkbara modifieringar inom ramen för 6.3 Förenklad enkät till små kommuner..................................... Utvärdering och fortsättning ...................................... Förslagens uppskattade påverkan på kvaliteten.................... 7.2Förslag till fortsatt arbete med uppskattad tidsplan och Utredningen, översyn av statistik (Fi 2007:12) har uppdragit åt SCB att göra en fördjupad analys av hur strukturen på ett förändrat Räkenskapssammandrag för kommuner (RS) skulle kunna se ut. Analysen är gjord såväl från ett nationalräken- skapsperspektiv som också ett jämförelseperspektiv. SCB betraktar denna analys som mer inledande än fördjupad med tanke som har stått till förfogande. Vi anser att det finns behov av ytterligare analys eftersom RS är en omfattande och komplex undersökning med många intressenter inklusive kom- munerna själva. SCB pekar på förbättringspotential i stort sett i varje led av produktionen från delprocessen hos uppgiftslämnarna i kommunerna till bearbetningen på SCB i form av granskning och slutligen till beräkningarna av konsumtion, investe- ringar och finansiellt sparande enligt EU-förordningen, Accounts (ENS95). Åtgärder som föreslås efter ytterligare analys behöver testas, utvärderas och samordnas för att få till stånd en tillförlitlig statistik som håller för den avsedda användningen. Utifrån denna analys föreslår SCB: att ett arbete påbörjas med att förtydliga anvisningarna för verksamhetsindelningen med hjälp av en exempelsamling som arbetas fram av SCB i samarbete med , Skol- verket, SKL samt några utvalda kommuner. SCB påtalar också behov av en ny verksamhetsindelning för kommunerna. att en kartläggning görs av kopplingarna mellan den verksam- hetsstatistik som används tillsammans med ekonomiskstatistik med avseende på definitioner och mättidpunkter. att en metodöversyn görs om användningen av verksamhets- statistiken under hela statistikprocessen, från kommunernas rapportering av RS till beräkningarna av konsumtion enligt nationalräkenskaperna. att helhetsstrukturen i RS ses över och renodlas för att bättre anpassas till nationalräkenskapernas behov. Som del av arbetet med ett nytt RS behöver ett kognitivt studium genomföras för ett urval av kommuner för att undanröja risk för mätfel. följd av utvecklingen behöver uppgiftsinsamlingen anpassas till mer modern insamlingsteknik. att ett mer ändamålsenligt granskningssystem tas fram för att bättre tillgodose nationalräkenskapernas behov men som också gynnar jämförelseperspektivet. att vidare metodutveckling görs av en enklare insamling för de mindre kommunerna jämfört med . Ett beslut om införande av SCB, som statistikansvarig myndighet, är avhängigt om SCB kan fastställa att användarbehoven fortsättningsvis kan tillgodo- ses utan att ge nämnvärt avkall på kvaliteten samt att uppgifts- lämnarbördan kan minskas. I direktiven (Dir 2007:146) till översyn av statistik (Fi 2007:12) anges att den ekonomiska statistiken avseende kommunsektorn ska ses över. För kommunernas och landstingens räkenskapssammandrag behöver omfattning, verksamhetsindelning och indelning i kontogrupper ses över. Dessutom ska utredaren ta ställning till om kopplingen mellan räkenskapssammandragen och nationalräkenskaperna (NR) kan samordnas och förenklas. Utredningen uppdrog åt SCB att göra en för- djupad analys av hur strukturen på Räkenskapssammandrag för kommuner (RS) skulle kunna se ut från ett NR-perspektiv samt ett jämförelseperspektiv. Uppdraget skulle slutredovisas . Med jämförelseperspektiv menas den lokala användning för styr- ning och uppföljning som RS-uppgifter har, främst av kommun- ledningarna. Till jämförelseperspektivet räknas bl.a. de nyckeltal som är publicerade i Vad kostar verksamheten i Din kommun? (VKV), i Kommundatabasen (), samt i andra publikationer som de statistikansvariga myndigheterna, och Skol- verket, ger ut. Ett viktigt beaktande för nyckeltalen är att indelningar och definitioner inom den ekonomiska statistiken ska överensstämma med hur verksamhetsstatistiken samlas in, något som också är angeläget för den nationella styrningen och uppföljningen för beräkningar av effektivitet och produktivitet. SCB har tidigare överlämnat en sammanställning till utred- ningen över de beräkningar inom nationalräkenskaperna (NR) som baseras på RS och vilka problemområden som är förenade med dessa. Uppdraget omfattade enligt offert: en skriftlig analys med principskiss som beskriver och visar hur uppgifter över kommunernas finanser skulle kunna samlas in på ett nytt sätt som dels tillgodoser NR:s krav, dels möjliggör att jämförelser/nyckeltal kan publiceras även fortsättningsvis, en beskrivning av eventuell metodutveckling som skulle krävas för att den nya RS-insamlingen ska kunna genomföras samt en uppskattning av tidpunkt och kostnad för införande av ett nytt RS. Kraven på jämförelseperspektivet har i denna inledande analys beaktats genom att SCB löpande har samrått med Kom- muner och Landsting (SKL) för genomförandet av uppdraget. Rapporten inleds med en diskussion om kvaliteten avseende RS. Detta lägger en viktig grund för förbättringsarbetet samt ger en utgångspunkt för senare värdering av våra förslag på åtgärder. Den vidare analysen av en ny struktur för RS har delats upp i två avsnitt. Det första avsnittet med tillhörande delar beskriver ett renodlat och tydligare RS både utifrån ett uppgiftslämnarperspektiv och ett användarperspektiv. Det andra avsnittet skissar på metod- ansatser som syftar till att minimera uppgiftsinsamlingen från kommunkollektivet i stort utan att göra några större avkall på den befintliga kvaliteten i de uppgifter som publiceras. En diskussion följer i det avslutande avsnittet med en värdering av förslagen utifrån olika kvalitetsaspekter. Slutligen skissar vi på en plan för det fortsatta arbetet med uppskattning av tidpunkt och kostnad för ett nytt RS. Personer som har arbetat med uppdraget på SCB är: , och , samtliga till- hörande om offentlig ekonomi. Metod- statistikerna och har bistått vid arbetet med avsnittet om de metodansatser som skissas på i rapporten. Olika referenspersoner som representerar flera kompe- tenser vid SCB har anlitats för läsning av rapporten. I Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik (MIS 2001:1) fastslås att kvalitet åsyftar alla egenskaper hos en produkt som har betydelse för hur väl denna tillfredsställer användares behov och förväntningar. En produkts kvalitetsstatus avgörs av statistikanvändarnas uppfattningar om produkten och dess användbarhet. I det följande redogörs för hur NR ser på kvalitetsfrågor i RS. Därefter följer en redogörelse för den upp- fattade kvaliteten i nuvarande RS utifrån de kvalitetskomponenter som vanligen används i den officiella statistiken. 4.1NR:s krav på kvalitet För NR är det viktigt att avseende kvalitet betona konsistens, jäm- förbarhet över tiden samt dokumentation av kvalitet och betydande förändringar ur ett makroperspektiv. Det är rikstotalen som har störst betydelse för NR snarare än enskilda kommuners uppgifter. I NR används uppgifterna från RS till en rad olika beräkningar t.ex. konsumtionsutgifter, finansiellt sparande, regionala beräk- ningar, hälsoräkenskaper och beräkningar av det sociala skyddet (ESSPROS). Då NR-systemet i sin helhet måste vara överensstäm- mande så är kraven höga på att RS i sin helhet är avstämd mellan delarna. Om inte grundmaterialet är konsistent så är det svårt att få ihop NR-aggregaten. För RS betyder det att variabler som mäter samma sak, t.ex. årets resultat i resultat- och balansräkning, inte får uppvisa oförklarade differenser. Det är också viktigt att variabler som borde korrelera med varandra är avstämda t.ex. löner och sociala avgifter, verksamhetsstatistik och motsvarande ekonomisk statistik. Inom NR görs jämförelser av olika variabler över tiden i form av tidsserier. Det är därför angeläget att uppgifterna i RS är granskade på så sätt att utvecklingstal mellan åren tas fram och kontrolleras. För att NR löpande ska kunna bedöma kvaliteten på RS så borde också en kvalitetsdokumentation tas fram. Innehållet i en sådan dokumentation skulle bl.a. beskriva vilka uppgifter som kan anses tillförlitliga och vilka variabler som borde användas med försiktighet. Dokumentationen skulle också innehålla förklaringar till stora förändringar. Förklaringar till huruvida en förändring beror på alla kommuner eller enstaka kommuner är information som skulle kunna komma till nytta vid bearbetningarna i NR samt om förändringen ska ses som en trend eller inte. 4.2Befintlig kvalitet i RS I RS efterfrågas mycket detaljerade uppgifter från kommunerna och sambanden i undersökningen är ibland komplexa. Innehålls- mässigt finns ett stort informationsvärde i statistiken, då det finns tillgång till många variabler både med avseende på kostnadsslag och verksamheter. Innehållet är alltså omfattande och det krävs handpåläggning i kommunerna för att leverera ett fullständigt RS. Detta indikerar att uppgiftslämnarbördan är stor. Med den stora detaljrikedomen i innehållet kan en användare dock förledas att anta att kvaliteten är mycket hög. Det är därför viktigt för den vidare användningen av statistiken att det finns en medvetenhet om vilka brister som finns i statistiken. Den rådande uppfattningen bland statistikanvändare är att till- förlitligheten successivt har höjts alltsedan 1995 då nuvarande blankett infördes. Allteftersom intresset för nyckeltalsjämförelser har ökat, har också kommunerna strävat efter att lämna mer rättvisande uppgifter. till antal granskningskontroller som faller ut när uppgifterna kommer till SCB, har tillförlitligheten successivt ökat och blanketten är bättre genomarbetad . Uppgifterna i resultaträkningen och balansräkningen anses hålla mycket hög kvalitet. Uppgifter som har fördelats på olika verk- samheter i driftredovisningen bedöms däremot som mer osäkra. Fler aspekter pekar dock på att RS har god tillförlitlighet. Jämfört med många andra statistiska undersökningar finns det inga brister med täckning av rampopulationen i RS som helt enkelt utgörs av samtliga primärkommuner. I statistiksamman- hang föreligger alltså en idealsituation och de vanligt förekom- mande osäkerhetskällorna i form av ramtäckningsbrister och bort- fall finns inte i RS. Det finns ändå andra osäkerhetskällor som kan påverka sta- tistiken i form av mätfel och/eller bearbetningsfel och som vi inte helt kan bortse från för RS vidkommande. Det kan finnas en mängd skäl till mätfel, t.ex. att blankettfrågan inte passar ihop med uppgiftskällans bokföring, frågan är oklart formulerad, uppgifts- lämnare kan vara slarviga, osv. Mätfel kan bidra till osäkerheten såväl på ett systematiskt som på ett tillfälligt sätt. I det första fallet medför mätfelet även skevhet eller bias då det uppstår en avvikelse mellan det som man vill mäta och det som blir mätt. Det senare fallet med tillfälliga eller slumpmässiga mätfel orsakar inte skev- heter men osäkerheten ökar likväl.