sou · GWB348 · 2009-01-01 00:00:00 — Ökad kunskap om fiskens roll i ekosystemet och fiskets betydelse för de svenska havsmiljöernas tillstånd har specifikt efterfrågats från fors- kare och i utredningar.TPF45FPTP,P TPF46FPTP,P TPF47FPT Betydelsen av ökad kunskap om kopplingen mellan landbaserade processer och havsmiljön har från olika håll framförts till denna utredning. Landbaserade åtgärder får även allt större fokus. Kunskap om hur näringsämnen och förore- ningar transporteras och omsätts i inlandsvattensystem (på och under mark) och i havsmiljön är en förutsättning för att rätt åtgär- der ska kunna vidtas för att belastningen av närsalter och förore- ningar ska minska och effekterna på ekosystemen minimeras. saknas delvis denna kunskap. Forskning till stöd för beslut och förvaltning satsades totalt på samhällsveten- skaplig miljöforskning (beloppet inkluderar all samhällsvetenskap- lig miljöforskning) och prognosen är att omfånget snarare kommer att öka än att minska under de kommande åren.TPF48FPT Den samhälls- vetenskapliga miljöforskningen utgår från generella problemfor- muleringar, men för att resultaten ska blir praktiskt användbara krävs att forskningen även appliceras på havsmiljön och dess speci- fika frågor. som tvärvetenskapliga satsningar ofta lyfts 43TP PT Havet – tid för en ny strategi. 44TP PT Strategi för hav och kust utan övergödning. Miljövårdsberedningens promemoria 2005:1. 45TP PT Havet – tid för en ny strategi. 46TP PT Strategi för fisk- och fiskeforskning. Rapport 9:2004, Formas. 47TP PT syntes – en kunskapssammanställning. Rapport till Naturvårds- verket. 48TP PT Nationell forskningsstrategi för samhällsvetenskaplig miljöforskning. Rapport 4:2006, Formas. Kunskap till stöd för förvaltningen fram som viktiga och samhällsvetenskap ofta efterfrågas inom havsmiljöförvaltning, finns en brist på samhällsvetenskapliga fors- kare med inriktning mot havsmiljöfrågor.TPF49FPT Det behövs därför en satsning så att denna typ av kompetens byggs upp. Satsningen bör vara i form av tjänster på doktorandnivå och för nyblivna doktorer (forskarassistenttjänster) och bör både vara av tillämpad karaktär och mer grundforskningsinriktad. finns ett stort generellt behov av bra beslutsunderlag om hur olika verksamheter och styrmedel ska utformas för att hantera miljöproblem. I Formas forskningsstrategi för samhällsvetenskap- lig miljöforskningTPF50FPT anges juridiska och ekonomiska styrmedel som högt prioriterade forskningsområden. Även forskning om andra typer av styrmedel såsom förvaltnings- och organisationsformer och samhällsinformation anses vara viktiga. Denna forskning är nära kopplad till beteende- och livsstilsforskning, samt till forsk- ning om beslutsprocesser och acceptans för beslut och åtgärder. Forskning rörande gemensam förvaltning mellan länder bör även prioriteras som ett stöd för genomförandet av EU:s direktiv och ett utökat samarbete mellan . För att beslut om åtgärder ska vara långsiktigt hållbara krävs bra beslutsunderlag. Ett centralt verktyg för vattenförvaltning är modeller som har ett avrinningsperspektiv, tar hänsyn till viktiga processer i ekosystemet samt ett föränderligt klimat. Klimatforsk- ningen har kommit långt avseende utvecklandet av modeller som beskriver samband och scenarier och som även utgör bra besluts- underlag. En liknande utveckling inom havsmiljörelaterad forsk- ning är eftersträvansvärd. För att rätt åtgärder ska kunna sättas in måste modeller som beskriver transport av gifter och näringsämnen på land och i vatten och sediment utvecklas. För att öka förståelsen av de ekosystemens struktur och funktion behövs även bättre och mer utvecklade ekosystemmodeller. Utredningen har även erfarit att det finns ett stort behov av forskning rörande miljö- och samhällsekonomiska modellunderlag. Kunskapen om kostna- derna för samhället, i form av förlust av t.ex. fiske, turism eller rekreation om åtgärder inte genomförs, måste öka likaså. Model- lerna bör beskriva olika utvecklings-, klimat- och/eller åtgärds- scenarier, samt kvantifiera de osäkerheter som är förknippade med dessa förutsägelser. Ytterligare forskning som ger underlag till 49TP PT syntes – en kunskapssammanställning. 50TP PT Nationell forskningsstrategi för samhällsvetenskaplig miljöforskning. Rapport 4:2006, Formas. Kunskap till stöd för förvaltningen modellerna är även nödvändig. Eftersom modellers betydelse som underlag för beslut ökar är det viktigt att de modeller som utveck- las granskas kritiskt. Det är även viktigt att förutsättningar för denna typ av forskning finns inom flera olika forskargrupper. Forskning om åtgärder och återhämtning Det finns ett behov av att öka kunskapen om ekosystemens för- måga att motstå påverkan utan att förändras (ekosystemens resili- ens) och ekosystemens återhämtningskapacitet.TPF51FPT Miljövårdsbered- ningen varnade för att ett regimskifte kan ha skett i Östersjön.TPF52FPT Samma hypotes framförde även Havsmiljökommissionen.TPF53FPT Det innebär att kan ha fastnat i ett övergött tillstånd och att det i så fall krävs långtgående åtgärder för att ska återgå till sitt naturliga tillstånd, om det över huvudtaget är möjligt. Det är därför av största vikt att orsakerna till problemen i Öster- sjön åtgärdas. Det kan även vara motiverat att restaurera vissa mil- jöer, som ett komplement till åtgärder mot orsakerna eller som en form av konstgjord andning tills effekterna av andra åtgärder får effekt. Det finns en generellt positiv syn bland forskare på restau- reringsåtgärder för att återställa eller kompensera för exploaterade miljöer.TPF54FPT Regeringen gav i uppdrag att utreda möjliga åtgärder för att öka syrehalten i djupom- råden. I uppdraget ligger även att utreda om det på annat sätt går att minska fosforläckaget från sediment. ska även utarbeta en plan för ett pilotprojekt för syresättning av syrefattiga havsbottnar. har fått i uppdrag att genomföra ett pilotförsök för att undersöka om det går att återskapa ekologisk jämvikt i havsmiljö genom utfiskning av skarpsill. Dessa satsningar är dock långt ifrån tillräckliga. Det krävs ytter- ligare kunskap om hur olika typer av åtgärder på land och i havet samt restaureringar i havet ska genomföras. Kunskap behövs även om vilka effekter dessa har både på arten och miljön som ska bevaras eller återskapas, samt på det övriga ekosys- 51TP PT syntes – en kunskapssammanställning. Rapport till Naturvårds- verket. 52TP PT Strategi för hav och kust utan övergödning. Miljövårdsberedningens promemoria 2005:1. 53TP PT Havet – tid för en ny strategi. 54TP PT syntes – en kunskapssammanställning. Rapport till Naturvårds- verket. Kunskap till stöd för förvaltningen Det är viktigt att denna forskning kopplas till frågor som rör kostnadseffektivitet och acceptans för åtgärder. Forskning till stöd för miljöövervakning och analys av miljödata Miljön och påverkan från mänsklig aktivitet förändras ständigt. För att miljöövervakningen ska vara ändamålsenlig och effektiv måste dess innehåll och utförande regelbundet omprövas och förnyas. Forskning till stöd för miljöövervakning kan innebära framtagande av nya analysmetoder och övervakningsprogram, utveckling av mättekniker såsom t.ex. automatiska mätningar från fartyg och bojar samt framtagande av statistiska metoder för t.ex. trendanaly- ser. I den mycket hårda konkurrensen om forskningsmedel nedprio- riteras ofta forskning som ligger i gränslandet mellan traditionell forskning och miljöövervakning. Det är inte i första hand på grund av att denna forskningen bedöms som mindre viktig, men projekt som bedöms ha stor grundvetenskaplig tyngd får ofta högre prio- ritet. Det finns ofta en förhoppning om att någon annan tar ansvar för projekt som ligger på gränsen till miljöövervakning. Det finns en tro eller förhoppning hos forskningsfinansiärerna om att de anslag som bekostar miljöövervakningens genomförande, främst särskilda anslag för miljöövervakning, också kan täcka forsknings- och utvecklingskostnader. Anspråken på dessa anslag är dock stora och första prioritet är att genomföra och gärna utvidga pågående övervakningsprogram. Denna typ av forskning utförs heller inte i någon större utsträckning av myndigheterna. Undantaget är och som bedriver viss egen forskning. Genom miljöövervakning upprätthålls långa datatidsserier som om de används och analyseras kan ge ny kunskap i miljöarbetet. Det finns bra exempel på områden där data från miljöövervakning används inom forskning. Nämnas kan t.ex. studier av miljögifter i säl och havsörn som sker inom miljöövervakningsprogram och som kombineras med forskning om effekterna av olika toxiska substan- ser. Ett annat exempel är de långa tidsserier på vattenkemi och växtplanktonbiomassa från miljöövervakningsprogram från Askö- området som används i modelleringsstudier av påverkan av närsal- ter och algblomningar. De centrumen och vissa myndig- heter ger ut årsrapporter om tillståndet i havet, i vilka djupare ana- Kunskap till stöd för förvaltningen lyser ibland görs. Data från miljöövervakning kan dock nyttjas i mycket större utsträckning än vad som sker . Ökad använd- ning av miljöövervakningsdata inom forskning kan bidra till att utveckla och förbättra miljöövervakningsprogrammen. Om miljö- övervakningsdata enkelt blir tillgängliga för forskare och dessa ges resurser, kan miljöövervakningsprogrammen ge ett stort mervärde genom att fördjupade analyser kan göras och data kan används för nya frågeställningar för vilka de inte primärt samlats in för. Forskning om framtida miljöhot, t.ex. miljöfarliga ämnen, är svårt att bedriva eftersom det ofta är efter långtidsexponering som nya ämnens miljö- och hälsorisker blir tydliga. Analyser av långa tidsserier från t.ex. miljöövervakningsprogram och screening- program kan vara ett sätt att upptäcka avvikelser och förändringar. Ett nära samarbete mellan forskare och ansvariga för miljöövervak- ning är därför viktigt. För att miljöövervakningen ska kunna utvecklas och vara ända- målsenlig, samt för att möjliggöra en djupare analys av insamlat material behöver även miljöanalytisk kompetens byggas upp. Vid en hearing om miljöövervakning som genomförde föreslogs att tjänster i form av miljö- analytiker borde inrättas. Miljöanalytiker ska verka i gränslandet mellan miljöövervakning och forskning genom att analysera miljö- övervakningsdata, utveckla miljöövervakningsprogram och synteti- sera kunskap. Tjänsterna bör vara riktade till disputerade forskare. Förslaget att inrätta tjänster i form av miljöanalytiker ligger helt i linje med utredningens förslag i delbetänkandet Ett svenskt havs- miljöinstitut. Tvärvetenskap, klimat, samt kopplingen mellan land och hav Det är viktigt att det i ovan beskrivna satsningar ges utrymme för både inomvetenskaplig och tvärvetenskaplig forskning. Ett viktigt syfte med satsningarna är att de ska bidra till att bra beslutsunder- lag kan tas fram. Inom alla områden måste effekterna av ett föränd- rat klimat belysas. Där så är möjligt ska forskningen ha ett avrin- ningsområdesperspektiv, dvs. ha ett helhetsperspektiv och koppla processer på land och inlandsvatten till processer i havet. Kunskap till stöd för förvaltningen Kommunikation och kunskapsutbyte måste ha en central roll i programmen. Avnämarperspektivet bör finnas med redan vid utformningen av programutlysningar och ha en central roll under programmens planering och genomförande. Ett ökat samarbete mellan forskningsfinansiärer inom EU byggs upp och har bland annat resulterat i en stor gemen- sam utlysning av forskningsmedel för forskning om , dess ekosystem och förvaltning (BONUS Plus Call). Ett stärkt internationellt forskningssamarbete är mycket viktigt eftersom många av dagens problem med havsmiljön är gemensamma för många länder. Internationella forskningssamarbeten bör även kunna stärka kvaliteten på forskningen. Det är dock viktigt med en bra avvägning mellan internationella och nationella satsningar och de ska ses som ett komplement till varandra. Utvärdering av svenska marin forskning Det tidigare () utvärde- rade 1993 forskare inom områdena akvatisk ekologiTPF55FPT och fysisk och kemisk oceanografi.TPF56FPT Därefter har ingen utvärdering av kvali- teten på svensk marin forskning genomförts. Eftersom flera sats- ningar på havsmiljöforskning gjorts är det angeläget att en internationell utvärdering av svensk havsmiljö- forsknings kvalitet och dess nytta för förvaltningsarbetet genom- förs. Fokus i utvärderingen bör ligga på forskning till stöd för havsmiljöförvaltning och de miljömål som rör havsmiljön, samt åtgärdsforskning. Formas bör få uppdraget att genomföra utvärde- ringen och den bör göras . De strategiska satsningar som föreslås ovan bör påbörjas , men senare kunna modifieras i enlighet med utvärderingens rekommendatio- ner. Eventuella ytterligare satsningar bör vänta till dess att utvärde- ringen har genomförts. 55TP evaluation of aquatic ecology. 56TP evaluation of physical and chemical oceanography. Kunskap till stöd för förvaltningen Regeringen avser att presentera en forskningspolitisk proposition . Regeringen har en uttalad ambition att höja anslagen till forskning och har uttryckt att miljö- och klimatforsk- ning är prioriterade områden.TPF57FPT Även har pekat på att det är ytterst viktigt att de statliga anslagen till civil forsk- ning ökar.TPF58FPT De föreslagna forskningssatsningarna i detta betän- kande bör vara en del av regeringens nya forskningspolitik och rymmas inom de aviserade ökade satsningarna. De föreslagna forskningsfinansiärerna bör undersöka möjligheten till medfinansi- ering från privata aktörer. De samlade forskningsprogrammen bör bidra till den kraftsam- ling som behövs inom havsmiljöforskning. Genom att satsningarna sker i programform ges förutsättningar för ökad samverkan mellan forskare. Yngre forskare har dock svårt att konkurrera med mer etablerade forskare i större forskningssatsningar. Det har även visats att kvinnliga forskare missgynnas i stora forskningssats- ningar så som Linnéstödet, en satsning på så kallade starka forsk- ningsmiljöer.TPF59FPT Det är därför viktigt att forskningsfinansiärerna vid formulering av utlysningarna aktivt verkar för en jämlik och för framtiden strategisk fördelning av forskningsmedel. Det kan t.ex. ske genom särskilt stöd till yngre forskare. Jag föreslår att regeringen ska verka inom HELCOM för inrät- tandet av en internationell havsmiljöpanel för . Före- bilden ska vara FN:s klimatpanel (IPCC). Panelen ska synteti- sera forskning och ta fram scenarier och modeller till stöd för att lösa havsmiljöproblemen. Panelen bör knytas till HELCOM. Förutsättningarna för forskare att göra inom- och tvärveten- skapliga synteser måste stärkas. Forskare vid svenska universitet och högskolor bör i större utsträckning än utses att repre- sentera i arbetsgrupper inom internationella organ, t.ex. 57TP PT Pressmeddelande . 58TP PT Kunskapsdriven tillväxt – En första rapport från . 59TP PT Varför bara män? ., , , ., ., ., , Nervik B., , . och , G. Kunskap till stöd för förvaltningen inom HELCOM, OSPAR och ICES, samt ges ekonomiska för- utsättningar för detta. Svenska forskares deltagande i interna- arbetsgrupper bör finansieras av för grup- per som rör fiske, vattenbruk och kommersiella fiskbestånd. Deltagandet i övriga grupper bör finansieras av Naturvårdsver- ket, som föreslås bli svensk ansvarig myndighet i enlighet med EU:s direktiv. Nationellt måste förutsättningarna för forskare att ta fram synteser på eget initiativ stärkas. Som ett komplement till den verksamhet som ska bedrivas vid det föreslagna havsmiljöinsti- tutet måste forskningsråden tydligt efterfråga vetenskapliga synteser i utlysningar samt finansiera dessa. I forskningsfinansi- ärernas regleringsbrev bör det skrivas in som ett mål att syntes- forskning ska finansieras. I tillhörande återrapporteringskrav bör forskningsfinansiärerna redovisa i vilken utsträckning sådan forskning finansieras. Kunskap om haven och dess miljöproblem är stor och ny kunskap produceras . Det är dock svårt att få en bra överblick över den kunskap som finns, var forskningsfronten ligger och inom vilka områden som det saknas kunskap. Nya forsknings- resultat publiceras normalt i internationella tidskrifter och diskute- ras på inomvetenskapliga konferenser och möten. För en icke väl insatt person är det svårt att få en tydlig bild av de senaste veten- skapliga resultaten och vilken den rådande uppfattningen är bland forskare i en specifik fråga. Att forskare ibland har olika uppfatt- ningar försvårar dessutom möjligheten till god överblick. Sam- mantaget kan detta leda till politisk handlingsförlamning eftersom det krävs en tydlig beskrivning av problem, samband och eventuella lösningar för att nödvändiga beslut om åtgärder ska kunna fattas. En vetenskaplig syntes bör ge en helhetsbild, nya insikter och även identifiera kunskapsluckor. Att syntetisera kunskap är ett kvalificerat arbete som både kräver djupa kunskaper och god över- blick. Både inomvetenskapliga och tvärvetenskapliga synteser, där kunskap vägs samman och problem belyses utifrån olika infalls- vinklar, är viktiga eftersom de kan utgöra nödvändiga besluts- underlag. Kunskap till stöd för förvaltningen 5.4.2Organisationer som tar fram kunskapssammanställningar och rekommendationer Nedan beskrivs ICES, HELCOM och OSPAR utifrån perspektivet att de arbetar med att sammanställa och syntetisera kunskap. ICES () koor- dinerar och stödjer marin forskning i , inklusive angränsande hav så som och . ICES har tre rådgivande kommittéer som är officiella vetenskapligt rådgivande organ till bland annat HELCOM, OSPAR och . Kommittéerna har ansvar för områdena fiskeförvaltning, marin miljö samt ekosystem. ICES har även åtta vetenskapliga kommit- téer som koordinerar de cirka hundra arbetsgrupper i vilka forskare sammanställer kunskap och belyser olika frågeställningar. ICES ser över sin organisation med kommittéer och arbets- grupper. ICES publicerar sina resultat och rekommendationer i egna tidskrifter och rapporter. samordnar det svenska deltagandet i ICES arbets- grupper. har deltagit i 69 arbetsgrupper som sammanträtt , samt sju stycken som arbetat per korrespondens. I de grupper som fysiskt träffats deltog i snitt 1,5 personer per möte. Av dessa kom 78 personer från , 11 stycken från andra statliga myndigheter, 10 personer från universitet och högskolor och 4 stycken från andra organisationer (t.ex. ). och övriga myndigheter finansierar deltagandet för sina egna anställda. Forskare från universitet och högskolor får ibland ersättning för sina resekostnader från Natur- vårdsverket. Det har dock resulterat i att forskare från universitet och högskolor inte kunnat delta i den utsträckning som är önsk- värt. I regleringsbrev finns ett nytt mål inskrivet att I samråd med ska eller av utpekad forskare delta i för Naturvårds- verket relevanta arbetsgrupper i Internationella rådet för havs- forskning (ICES). Kunskap till stöd för förvaltningen HELCOM har fem permanenta tematiska grupper som arbetar med att implementera policys och strategier. Dessa är HELCOM MONAS som övervakar och utvärderar tillståndet i den miljön och effekterna av vidtagna åtgärder, HELCOM LAND som arbetar med frågor kring landbaserade föroreningskällor, HELCOM HABITAT vars ansvarsområde är skydd av natur och biologisk mångfald, HELCOM som arbetar med för- oreningar från fartyg och HELCOM RESPONSE vars ansvars- område är åtgärder för att förebygga och lindra effekterna av för- oreningsolyckor. De tematiska grupperna ansvarar gemensamt för bl.a. HELCOM:s miljöövervakning och utvärdering av denna, samt för att sammanställa, utvärdera och ta fram rekommendationer inom HELCOM:s olika ansvarsområden. HELCOM har även tidsbegränsade arbetsgrupper och projekt till stöd för de perma- nenta arbetsgrupperna. HELCOM ger ut vetenskapliga rapporter, symposieskrifter och en årsrapport. utser personer att delta i HELCOM:s tematiska grupper. Flera svenska forskare deltar i de tidsbegränsade arbetsgrupperna. finansierar resekostnaderna för deltagare från universitet, högskolor och riksmu- seet. Andra myndigheter finansierar sitt eget deltagande. är likartad HELCOM:s. OSPAR har sex kommittéer varav fem ska följa upp arbetet med OSPAR:s åtgärds- strategier. Dessa arbetar inom områdena övergödning, biologisk mångfald, miljögifter, utsjöverksamhet och radioaktiva ämnen. Den sjätte arbetsgruppen, Assessment and () har till uppgift att ge faktaunderlag till de övriga kom- mittéernas åtgärder. bemannar kommittéerna i OSPAR och vissa arbetsgrupper samt finansierar resekostnaderna för deltagare från universitet, högskolor och . På samma sätt som i HELCOM finansierar andra myndigheter sitt eget delta- gande i dessa kommittéer och grupper. Kunskap till stöd för förvaltningen Bemanning av arbetsgrupper i internationella organ skiljer sig från många andra länder genom att ha mycket få forskningsinstitut som verkar i gränslandet mellan universitet och förvaltning. I finns t.ex. som bedriver marin forskning till stöd för beslut och praktisk naturvård och som bedriver forskning till stöd för ett hållbart nyttjande av fiskeresurserna och bättre förut- sättningar för fiskenäringen. I finns bl.a. Institut für Ostseeforschung där interdisciplinär forskning om kustzonen bedrivs och Bundesforschungsanstalt für Fischerei där tillämpad forskning med inriktning mot fisk och fiske bedrivs. Aktiva forskare från forskningsinstitut i flera av våra grannländer deltar i olika arbetsgrupper inom internationella organ, så som ICES och HELCOM. I är det främst anställda vid myndig- heter som deltar i arbetsgrupper inom internationella organ. Det finns ett stort behov av inom- och tvärvetenskapliga synteser inom alla områden som berör havsmiljön. Syntesarbetet måste därför stärkas både internationellt och nationellt. Trots att det finns ett flertal internationella kommittéer och arbetsgrupper som arbetar med havsmiljöfrågor saknas ett vetenskapligt forum som förmår bidra till att havsmiljöfrågorna hamnar på den politiska agendan på ett liknande sätt som gjorts med klimatfrågan i och med den internationella klimatpanelen Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC). Med undantag av de rekommendationer om fiskekvoter som ICES ger får resultaten från de ovan nämnda kommittéerna och arbetsgrupperna relativt liten publicitet. Rap- porterna är ofta enbart tillgängliga på engelska, vilket rimligen minskar spridningen av resultaten. En internationell havsmiljöpanel liknande den internationella kli- matpanelen IPCC skulle kunna medföra ett större fokus på havs- miljöproblemen och bli ett viktigt stöd till beslutsfattare. En panel skulle syntetisera forskning och ta fram scenarier och modeller som beskriver havsmiljöproblem och möjliga lösningar på dessa, samt Kunskap till stöd för förvaltningen utvärdera åtgärder och förvaltningsmodeller, t.ex. i anslutning till genomförandet av EU:s direktiv. Det är viktigt att panelen har integritet och är politiskt oberoende. Med hänsyn till de allvar- liga havsmiljöproblem som finns i bör panelens arbete fokuseras på miljö. Insatser som HELCOM:s aktions- plan för samt som ett möjligt pilotområde inom ramen för EU:s kommande direktiv ger extra stöd till inrättandet av en internationell havsmiljöpanel med fokus på . För att en panel ska få acceptans hos beslutsfattare och allmän- het måste den ha en tydlig plattform. Den måste även ha vissa stödfunktioner i form av ett kansli. Arbetet ska ha en tung veten- skaplig förankring, som uppdragsgivaren måste ha en bred politisk förankring. Både ICES och HELCOM är möjliga värdar för en panel. ICES har stor vetenskaplig tyngd. Beslut i ICES fattas i ICES råd där representanter från medlemsländer sit- ter. Det kan dock vara en svaghet att ICES har en inriktning mot nyttjande av havsresurser. Dessutom blir det politiska mottagandet av resultat svagare eftersom det högsta beslutande organet inte är på ministernivå. HELCOM har fördelen att den arbetar för att lösa flera allvariga miljöproblem.