sou · GWB335 · 2009-01-01 00:00:00 — användes av tittartiden för dessa kanaler medan de olika nischkanalerna svarade för . Det är tydligt att nischtittandet har ökat. Många kanaler med få tv-tittare gör att tv- tittarna blir tv-konsumenter. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 aktualiserades frågan om de olika avtal som SVT hade upprättat för att garantera alla konsumenter fri tillgång till företa- gets kanaler. hade SVT och TV4 ett avtal med Viasat och som innebar att satellitbolagen skulle tillhandahålla ett programkort (mot depositionsavgift) till de konsumenter som ville se kanalerna utan att teckna abonnemang. Detta alternativ var särskilt intressant för dem som bodde i områden där förhållandena för markmottagning var dåliga och satellitmottagning därför var det enda realistiska alternativet. Informationen om depositionskorten var dock bristfällig från de båda satellitbolagen och därför hade hushållen svårt att förstå vad detta alternativ innebar. SVT, TV4 och vi upplyste aktivt om detta alternativ och SVT utövade även påtryckningar på satellitbolagen för att få dem att förbättra sin information. Eftersom de nya reglerna för vidaresändnings- plikt inte garanterade full tillgång till hela SVT:s utbud förrän efter genomförd digital-tv-övergång, träffade SVT också avtal med Com Hem och UPC om att de skulle tillhandahålla alla SVT:s kanaler inom ramen för grundutbudet. Även här fick SVT under övergångsarbetet vid flera tillfäl- len följa upp konsumenters klagomål om att detta inte fungerade som det skulle. Frågor kring utbudet i kabelnäten och tolkningen av vidare- sändningsplikten är fortfarande aktuella och /08 var vissa tv-tittare kritiska till att inte hela SVT:s utbud vidaresänds analogt. Enligt lag17 har TV4 som enda programföretag med rätt att sända reklamfinansierad TV med analog teknik till hela landet varit skyldig att betala koncessionsavgift. Koncessionsavgiften har bestått av en fast del och en rörlig del som är kopplad till TV4:s annonsintäkter. TV4:s tillstånd för analoga sändningar förlängdes genom regeringsbeslut till utgången av . beslutade regeringen att digital-tv-övergången skulle inledas och att TV4 inte längre skulle ha rätt att sända med analog teknik i de områden som ingick i övergångens första etapp19. Reglerna om koncessionsavgift ändrades . Ändringarna innebar att skyldigheten att betala koncessionsavgift fort- Lag (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område. 2004/05:155, bet. 2004/05:K16, rskr. 2004/05:294, prop. 2005/06:1 utg. omr. 17, bet. 2005/06:KU11, rskr. 2005/06:66. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 satte att gälla så länge TV4 bedrev analoga marksändningar men att avgiften successivt trappades ner i takt med att de analoga sänd- ningarna upphörde. Detta gav TV4 ytterligare incitament att delta i övergångsarbetet och efter det att beslutet hade fattats fördjupades vårt samarbete med företaget. Exempelvis tillsatte man en digital-tv-ombudsman med ansvar för TV4:s samarbete med kommissionen och för företagets kommunikation med tittarna. Större trygghet för konsumenterna Två faktorer har varit viktiga för att behålla god kvalitet på mottagarna under hela övergångs- arbetet, nämligen de olika operatörernas krav på godkänd digital- tv-mottagare för tecknande av abonnemang tester av digital-tv-mottagare för marknätet. Godkända respektive testade mottagare har visat sig erbjuda konsumenterna ökad trygghet när det gäller funktionsduglighet. har det funnits ett icke-testat utbud av DVB-T-mottagare, varav en växande andel enligt branschbedömare har fungerat alldeles utmärkt. En slutsats är således att rekommendationen om testade mottagare har motiverat leverantörer, handlare och tv-tittare till en sund kvalitetskontroll, vilket i sin tur har lett till att ett brett och bra utbud av digital-tv-mottagare har vuxit fram. Så snart ett beslut om test hade fattats, beslutade vi att genomgående rekommendera testade mottagare. På vår webbplats hänvisades endast till digital-tv-mottagare för marknätet som testats av och i övrigt till respektive plattforms- operatör. såldes ca 450000 digitalboxar för marknätet. Endast Multiboxen restnoterades inför övergången i , huvudsakligen pga. kompo- nentbrist. Vi konstaterade att enskilda produkter skulle kunna ta slut, men att det på marknaden fanns tillräckligt många alternativa produkter. Inga hushåll skulle behöva stå utan en digitalbox vid respektive övergångsdag. Återförsäljarnas skepsis mot övergången var också 77 definitivt på väg att brytas i slutet av etapp 1. Och återförsäljare och installatörer visade sig vara viktigare aktörer än vi inledningsvis hade trott. De hade fått många frågor från konsumenterna och hade efterhand hanterat situation på ett förträff- ligt sätt. Inte minst hade de i samband med övergångsdagarna hjälpt många tv-tittare dels med grundläggande upplysningar, dels med frågor av mer praktisk natur, t.ex. ominstallation av boxar efter frekvensbyte i samband med övergången. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Ökat produkt- och tjänsteutbud Flera nya produkter lanserades inför etapp 1, även om dessa inte var vanligt förekommande lokalt . Exempelvis kan nämnas USB digital- tv-mottagare, digitalbox direkt i en scart och flera digitalboxar med hårddisk. Priset på en testad digitalbox utan abonnemang och särskilda finesser låg på . Fram hade utbudet av produkter breddats avsevärt jämfört med . Förutom ett större utbud hade flera nya produkter lanserats. Till exempel inleddes en diskussion om möjligheterna till HDTV inför . Även de olika operatörernas erbjudanden hade utvecklats och de flesta av dem erbjöd nu t.ex. installationshjälp i någon form. 78 utökat utbudet till att även omfatta korttidsabon- nemang, barnpaket och tvillingkort. Av dessa var framförallt det senare av stort intresse för många konsumenter som ville ha tillgång till abonne- mangsutbudet på flera tv-apparater i hushållet utan att behöva teckna ytterligare abonnemang. Satellitoperatörerna valde också att sänka priset på sina basabonnemang. PTS öppnar nät för konkurrens beslutade () om skyldighet för att öppna marknätet för konkurrens när det gällde marksänd tv och radio21. Detta innebar att andra företag kunde få tillträde till marknätet för tv- överföring antingen genom att begära inplacering i mast eller genom att köpa överföringstjänsten. Teracoms priser på tjänsterna skulle baseras på faktiska produktionskostnader. Ingen operatör kunde vägras tillträde till nätet på annat än objektiva grunder, t.ex. teknisk genomförbarhet eller nätverksintegritet. överklagade beslut, som dock fastställdes av domstol. När detta skrivs () genomför SVT och UR en upphandlingsprocess för att förnya sitt avtal och det är inte klart om det fortsättnings- vis är som får förlängt avtal med SVT avseende tv-distribution i marknätet. 21.PTS dnr 05-8675/23. Beslutet fattades i enlighet med lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 22.Regeringsbeslut Utbildnings- och nr I:15. Tillstånd i det digitala marknätet beslutade regeringen om förnyade tillstånd för att sända tv i det digitala marknätet22. Förutom de tillstånd som förlängdes, beviljades sju nya tillstånd: Tre för betal-tv-kanalerna C5 (numera Kanal ), BBC Prime och NonStop (numera Silver) Fyra för fri-tv-kanalerna TV6, TV7, The Voice och Axess TV. Detta innebar att antalet fri-tv-kanaler i marknätet ökade från sex till tolv kanaler. Problemet var att dessa skulle rymmas på tio kanalplatser. Lösningen blev att dela på ett sändningstillstånd på samma kanalplats så att exempelvis TV7 sände på vardagar och Axess TV . Dessa sändningstillstånd gällde efter förlängning t.o.m. . Dialog med Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) genomförde vi i samarbete med HSO en workshop om digital-tv och tillgänglig- het. Syftet var att se närmare på särskilda behov i anslutning till digital-tv-övergången. Förhopp- ningen var att workshopen skulle ge konkreta produkt- och tjänsteidéer som kunde underlätta digital-tv-övergången. Workshopen utfördes av forskare vid och samlade personer med synskada, hörselskada och nedsatt kognitiv förmåga samt företrädare för bl.a. SVT, , Boxer, A2B, Konsument- verket, Sagem och Expert. Fokus hamnade framförallt på anpassning av befintliga produkter, där ljudet spelade en central roll. Den talande textremsa som SVT använde, berömdes av brukarna och flera efterfrågade lösningar byggde vidare på idén om talad text. En förnyad dialog innebär att vi i kommissio- nen förhoppningsvis kan efterlämna undersök- ningsmaterial och fakta för HSO att använda för förbättrade lösningar. Försök till internationellt samarbete Inspirerade av workshoparna om tillgänglighet samt ett studiebesök i , tog vi ett initiativ till ett internationellt samarbete när det gällde digitala tv-produkter. Främst gällde detta s.k. nischprodukter riktade mot mindre grupper eller marknader, t.ex. digital- boxar som konverterar flera kanaler till ett antal olika tv-mottagare i samma hushåll. Vi undersökte möjligheterna att tillsammans med olika tillverkare ordna en gemensam aktivitet riktad mot utländska marknader. Sammanträden hölls med , Utrikesdepar- tementet och , som samtliga visade intresse för ett evenemang i form av en minimässa riktad till den brittiska marknaden. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 visade sig svenska tillverkare ha svårt att få fram fungerande prototyper och i en sådan mängd att evenemanget kunde bli meningsfullt. Det var också svårt att etablera kontakter med rätt personer på de olika företagen. Denna aktivitet fick därför skjutas . När initiativet slutligen rann ut i sanden var det framförallt på grund av svalt intresse från till- verkarnas sida. genomförde de första testsändningarna av mobil digital-tv med DVB-H-teknik i det digitala marknätet23. Sänd- ningarna täckte in och . Det rörde sig om ett konsumenttest, där syftet var att undersöka användarbeteenden 80 och uppfattningar om mobil-tv. Syftet var att underlätta marknadsbedömningen inför en eventuell mobil-tv-satsning. Testet utfördes i samarbete med ATG, Boxer, , , , UR och och omfattade 400 konsumenter . Dessa kunde ta emot tretton tv-kanaler – såväl betal-tv som fri-tv – samt tre radiokanaler. Sändningarna skedde i realtid och togs emot via en med inbyggd DVB-H-mottagare. betecknade testet som framgångsrikt och förutsåg en betalningsvilja för mobil-tv24. fick PTS uppdraget25 av regeringen att utreda vilket frekvensutrymme som kunde frigöras när de analoga markbundna tv-sänd- ningarna upphör och vad detta kan utnyttjas till. Uppdraget initierades av den förestående över- gången och av ett yttrande från (), som är Europeiska kom- missionens rådgivande organ i frekvensfrågor. I PTS uppdrag ingick att belysa olika konsekven- ser av alternativa användningar, bl.a. hur befintliga och nya frekvensanvändare påverkas möjligheterna att utnyttja gjorda investeringar i infrastruktur förutsättningarna för att utveckla tjänster och produkter för en internationell marknad. Enligt PTS slutrapport ()26 utgör det frigjorda frekvensutrymmet en stor och värdefull resurs för vilken det finns flera använd- ningsområden. I rapporten nämns t.ex. ytterli- gare tv-sändningar i standardformat, HDTV, mobil-TV samt fast eller mobilt bredband. PTS presenterade också en spektrumpolicy . Enligt denna bör frekvensut- rymme i första hand auktioneras ut och de tillstånd som utfärdas bör vara så teknik- och tjänsteneutrala som möjligt. 23.Pilottestet pågick från till . 24.MMS rapport från pilotprojektet daterad . 25.Regeringsbeslut nr II:11. 26.PTS dnr PTS-ER-2006:35. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Gratis bredbands-tv öppnar marknaden lanserade som första bredbandsoperatör paketet Start som konsumenterna fick pröva utan kostnad. Erbju- dandet omfattade SVT1, SVT2, Barnkanalen, Kunskapskanalen, TV4, och The Voice. Tillgången till paketet förutsatte att kunden redan hade ett bredbandsabonnemang med och fast telefoni med förval . Detta gjorde att erbjudandet liknade det Triple Play-erbjudande som Com Hem hade haft framgångar med. Utveckling av fri-tv via satellit kom fri-tv via satellit att utvecklas ytterligare. erbjöd samtliga SVT:s kanaler och TV4 mot en deposi- tionsavgift. Erbjudandet utvecklades dock från att ha avsett ett programkort per programbolag till att avse ett programkort för samtliga kanaler och priset sänktes till . Även Viasat utvecklade sitt fri-tv-alternativ genom att utvidga antalet kanaler, från SVT och TV4 till att även omfatta TV6 och . Dessutom avskaffade Viasat såväl depositionsavgift som programkort och istället krävdes en av Viasat god- känd mottagare i vilken konsumenten kunde låsa upp de aktuella kanalerna med en personlig kod. lanserade Com Hem ett HDTV- paket med tillhörande HDTV-mottagare till en kostnad mellan (24 månaders bindnings- tid) och (ingen bindningstid). Com Hems paket hade, i likhet med t.ex. det HDTV-paket som lanserat tidigare, utformats som ett tillägg till ett grundabonnemang. Paketet omfattade Discovery HD och VOOM HD (alla Com Hems digital-tv kunder har tillgång till SVT HD om de har en HDTV-box). Canal+ HD fanns tillgängligt som en del av paketen hos Canal+. /2008 hade Com Hem ett utbud med ca 130 kanaler, varav fem erbjöds i HD-format. SVT meddelade att de hade lagt om den strategi för HDTV-sändningar som de hade presenterat . Orsaken var dels att SVT:s sändningstillstånd hade förkortats från sex till , dels att de ville invänta ett regeringsbeslut om användningen av de frekvenser som frigjordes i och med digital-tv- övergången. HDTV var fortfarande prioriterat hos SVT och programproduktionen hade redan börjat ställas om. Däremot ansåg SVT att den offensiva satsning som man hade aviserat i samband med ett branschseminarium inte var möjlig innan det stod klart hur de frigjorda frekvenserna i marknätet skulle fördelas. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 sålde alla större elektronikkedjor digital-tv-mottagare för de flesta plattformar. Även försäljningen via internet hade ökat. Det fanns då fler än 400 digital-tv-mottagare på den svenska marknaden27. Av dessa utgjordes drygt hälften av tv-apparater med inbyggd markmot- tagare och resterande drygt 200 av fristående digitalboxar. Av de fristående boxarna utgjorde drygt hälften markmottagare och hälften satellit- mottagare. Därutöver fanns ett mindre antal kabelmottagare. Flera nya produkter lanserades , t.ex. den s.k. Slingboxen som gjorde det möjligt att ansluta till ett abonnemang via internet och få tillgång till kanalutbudet över hela världen. Även för den som valde att teckna abonnemang och därmed styrs av respektive operatörs god- Försäljningen av digital-tv-mottagare 2004–2007 Totalmarknad, antal enheter TV m inb. är intresset för separata digitalboxar stort trots att utbudet av tv med inbyggd box ökar. 27.Sökning på Pricerunner . 28.Multiboxen var mycket omtalad under etapp 1 som en då unik produkt som tillät mottagning av tre fri-tv-kanaler på upp till åtta mottagare i hemmet. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 kända mottagare, var utbudet stort . Exempelvis kan nämnas att Com Hem erbjöd 13 godkända mottagare och Viasat 17 stycken. Boxer hade hela 162 typer av godkända mottagare i sitt sortiment. Undantaget i det utökade utbudet gäller bred- bands-tv där vid början av 2008 endast ett mindre antal godkända mottagare finns på marknaden. testade totalt ca 90 digital- tv-mottagare, vilket var en markant ökning jämfört med de 18 digitala markmottagare som testades . hade totalt testat över 130 digital-tv-mottagare. Av dessa var 82 tv-apparater med inbyggd mottagare för marknätet men endast fyra var mottagare utan kortplats. Den tidigare uppmärksammade Multi- boxen28 testades inte heller 2006 och förlorade därför i uppmärksamhet. Ett antagande är att test av mottagare för marknätet var viktigast av övergången (2005) men att initiativet till test framför allt bidrog till en hälsosam självreglering av marknaden. De återförsäljarkedjor som sålt otestade mark- mottagare drabbades inledningsvis av en mängd reklamationer. Detta har lett till att handlarna har sett över sitt sortiment och även markerat tydligare för kunderna vilka mottagare som är testade. Som en parallell kan man notera att i , där det inte finns något testförfarande, är många tv- tittare missnöjda på grund av bristande kvalitet MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Bland annat detta har lett till att många finska tv-tittare har vägrat betala tv-avgift. Priserna på digital-tv-mottagare sjönk inte nämn- värt . Exempelvis kan nämnas att en testad digitalbox av enklare modell kostade 800–utan abonnemang. Otestade digitalboxar var ofta betydligt billigare och kostade ca . Medelpriset för en digitalbox med finesser, t.ex. dubbla mottagare och hårddisk, låg på ca 3 000–. apparater med inbyggda mottagare inte nämnvärt dyrare än vanliga tv-apparater. Till skillnad från produktutbudet förblev kanalut- budet i princip detsamma , men flera operatörer erbjöd fler alternativ när det gällde paketeringen av kanalerna. Framförallt försökte man tillgodose konsumenternas behov av att kunna ta del av hela kanalutbudet på hushållets olika tv-apparater utan att behöva teckna fler abonnemang. Därför marknadsförde olika operatörer – på samtliga plattformar utom för bredband – aktivt s.k. multi- eller tvillingabonnemang. Dessa erbjudanden omfattade digital-tv-motta- gare och programkort för upp till fyra eller fem tv- apparater i samma hushåll inom ramen för ett och samma abonnemang. Konsumenterna kunde även i ökad utsträckning välja bindningstid för sitt abonnemang hos i princip samtliga operatörer. Den som valde en längre bindningstid kunde få installation och/eller mottagare på köpet. Flera operatörer, t.ex. Com Hem, och Boxer, började också erbjuda olika typer av tillsvidareabonne- mang med ingen eller mycket kort bindningstid. Detta har förmodligen gynnat marknaden för betal-tv bland fritidshusägare. Prisutveckling digital-tv-box 2003-2007 Konsumentpris inkl. moms, kr 2003 kostade en digitalbox ca , medan kostar en digitalbox för marknätet . Det stora genombrottet prismässigt kom alltså före övergången. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Nya produkter och tjänster började flera större producenter bygga in digitala tv-mottagare i sina tv-apparater där många klarade både MPEG-2 och MPEG-4. Det kom även lösningar i form av en modul som kunde bespara konsumenten investeringen i en helt ny mottagare för att få tillgång till HDTV. Digitala tv-mottagare som kopplas till datorn blev också allt vanligare, vilket kan tolkas som ett ökat intresse för mobila produkter. kunde det konstateras att bred- bands-tv som alternativ hade varit mycket framgångsrikt29 Till exempel hade drygt 300000 abonnenter. Trots att vissa problem har förekommit när det gäller kapacitets- fördelningen mellan bredbands- och tv-tjänsten har det stora intresset för bredbands-tv etablerat det som en tydlig fjärde plattform. Olika multi- abonnemang var fortsatt efterfrågade och lanserade även Com Hem ett s.k. tvillingabonnemang för sina digital-tv-kunder. Vid utgången av 2007 uppskattade Elektronik- Branschen att den reella försäljningen för det gångna året skulle komma att landa på totalt 860000 digital-tv-mottagare – långt över prog- nosen på 750000. En testad enkel digital-tv- mottagare av DVB-T-standard kostade från och uppåt. När en elektro- niktidning genomförde ett test av återförsäljarnas information, konstaterade man att den som regel var mycket god information.30 arbetade regeringen med ett lagför- slag om ett nytt system för tillståndsgivning i marknätet bl.a. för att öppna marknätet för konkurrens mellan operatörer flytta tillståndsgivningen från regeringen till Detta skedde mot bakgrund av att Europeiska kommissionen hade inlett ett överträdelseärende mot . Man ansåg nämligen att de villkor i sändningstillstånden för de digitala marksänd- ningarna – som innebar att programföretagen måste anlita Boxer för åtkomstkontroll – strider mot EG:s direktiv om konkurrens på marknader- na för elektronisk kommunikation. 29.Enligt detta erbjudande fick hushållet gratis digital-tv i utbyte mot en viss bindningstid och förutsatt att både bredband och fast telefoni tecknats hos . 30.Prylportalen, , Prylportalens reporter fick rätt hjälp i butikerna. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 Regeringen föreslog därför nya regler för tillståndsgivningen för digital marksänd TV. De nya reglerna innebär att alla programföre- tag ska kunna välja vem eller vilka som ska sköta den tekniska åtkomstkontrollen och sälja abon- nemang på programmen. Efter det att hade godkänt de nya reglerna31, beslutade regeringen att ta bort skyldigheten att anlita Boxer ur programföreta- gens sändningstillstånd. förlängde regeringen samtliga tidigare beviljade tillstånd att sända digital marksänd tv att gälla t.o.m. 31 mars 2008.32 Enligt den nya lagstiftningen som trädde i kraft ska tillståndsgivningen för digital marksänd tv också flyttas från regeringen till Radio- och för alla tillstånd utom de som avser public servicebolagen . Fördelning av antal fungerande TV-apparater i hushållen, 2004-2007 Antalet tv-apparater har minskat och förklaringen till detta är att hushållen inte valt att skaffa en digitalbox till en gammal tv-apparat. 2007/08:8, bet. 2007/08:KU4, rskr. 2007/08:40. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 De frigjorda frekvensernas användning Så snart den sista av de totalt fem etapperna av digital-tv-övergången var slutförd, , vände tv-branschen sin uppmärksamhet mot de frekvenser som frigjorts i och med digital- tv-övergången. Redan tidigare hade HDTV flitigt förekommit i debatten om frekvenser och blev den närmast en symbolfråga för tv-branschens framtid. Lobbying för att frekvenserna skulle gå till mobila elektroniska kommunikationstjänster ställdes mot tv-branschens önskemål. Vid en hearing som hölls i stod tv-branschen enig i frågan om behovet av att införa HDTV i marknätet. Medierna tolkade felaktigt detta som att ett beslut fattats om att , som just gått över till digital-tv i marknätet, nu skulle tvingas att gå över till HDTV . Reaktionerna i form av arga insändare lät inte vänta på sig. fattade regeringen sitt beslut om sändningsutrymme för marksänd tv. fick PTS i uppdrag att planera om frekvensanvändningen i UHF-bandet.33 Besluten innebär att: Det ska skapas utrymme för sex multiplexer för tv i frekvensområdet under i UHF- bandet och att inga tv-sändningar ska före- komma på frekvenser över Utrymme motsvarande ytterligare en multiplex i VHF-bandet ska göras tillgänglig för tv- sändningar. Detta är det utrymme där SVT1 tidigare sändes med analog teknik. När omplaneringen är klar kommer det alltså att finnas möjlighet att sända tv i marknät i sju multiplexer som PTS kommer att kunna fördela utrymme i den översta delen av UHF- 87 bandet för t.ex. mobila kommunikationstjänster. MARKNADEN OCH UTVECKLINGEN 2004–2007 3.1 Analys, strategi och kommunikativ plattform Informationsarbetet är den absolut största delen av kommissionens uppdrag. En smidig övergång har förutsatt en utbredd kännedom om digital-tv bland samtliga hushåll. Inledningsvis stod vi inför en rad utmaningar vad gäller informa- tionsarbetet. Digital-tv-övergången blev snabbt en laddad fråga, såväl politiskt som opinionsmässigt, dvs. bland allmänheten – inte minst för att den innebar ett tvång. Tidsramen var snäv och resur- serna små. Dessutom var bland de första länderna att genomföra övergången och vi hade 88 begränsade möjligheter att dra nytta av andras erfarenheter. Den fick därför ägnas åt omfattande analysarbete. En av kansliets första konkreta aktiviteter var ett besök hos vår motsvarighet i . Övergången till marksänd digital-tv i var i startfasen, men hade, som en av de absolut första städer- na i världen, helt digitalise- rat sitt marknät. Denna övergång var liten med tyska mått mätt, ca 200 000 hushåll, men erfa- renheterna var nyttiga för inte minst när det gällde frågor kring konsumenternas och hushållens beteende samt förhållandet till kom- munerna.