sou · GWB338d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Kravet på överföring av offentliga medel innebär således att stöd från t.ex. en handelsorganisation till ett medlemsföretag som finansierats av medel som organisationen fått av sina medlemmar inte ses som statligt stöd enligt artikel 87.1.46 Med offentliga organ avses enligt avgörandet i mål 323/82, Intermills, inte bara enskilda offentliga organ utan även offentliga sammanslutningar.47 45Kommissionsbeslut C13/2003 – Business tax regime applicable to and – Financial measures put in place by the State in support of , av , tillgänglig på kommissionens hemsida, kortversion i OJ L 269, 2005, s. 30 f. 46Quigley and , EC State Aid and Policy, , , 2003, s. 9. 47 Mål 323/82 SA Intermills mot Europeiska gemenskapernas kommission, 1984, s. 685, punkt 32, svensk specialutgåva, häfte 7. 4.2.5Snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen Nästa kriterium är att den aktuella åtgärden skall snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Det som tycks avses är konkur- rensen på europeisk nivå.48 ansåg åtminstone kommissionen tillika med general- advokaten att alla stöd automatiskt innebar en sned- vridning av konkurrensen,49 varför varje krav på analys som på- visade eventuell konkurrenssnedvridning ansågs överflödig. I av- görandet i mål 730/79, , gick emellertid EG-dom- stolen inte helt på den av kommissionen och generaladvokaten föreslagna linjen.50 Det framgår dock att domstolen nöjde sig med en konkurrensbedömning som var betydligt mindre långtgående än den mera grundliga marknadsanalys som i regel gäller vid tillämp- ningen av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. Därför har det av tradition inte krävts någon mer djuplodande analys om hur ett visst stöd förmodas påverka konkurrensen vid en statsstödsbedömning. Frånvaron av krav på en mer ingående marknadsanalys är dock på väg att förändras. var det dessutom så att kommissionens statsstödsbeslut ofta saknade argument som visade att en konkurrensbedömning alls hade gjorts. Enligt Schina vände dock denna trend som ett resultat av avgörande i förenade målen 296 och 318/82, Leeuwarder Papierwarenfabriek.51 4.2.6Påverkar handeln mellan medlemsstaterna Ytterligare ett kriterium i artikel 87.1 som ofta tillämpas samlat med konkurrenskriteriet är att stödet skall påverka handeln mellan medlemsstaterna (samhandelskriteriet). Traditionellt har detta kriterium ansetts uppfyllt relativt enkelt eftersom i mål 730/79, , uttryckte att: 48Relationen mellan de olika kriterierna i första punkten i artikel 87 kan ibland förefalla förvirrande. Ett försök att reda ut relationerna mellan de olika kriterierna tas upp till behandling i Aldestam, aid rules applied to taxes – An analysis of the selectivity criterion, Iustus förlag, 2005, s. 84–88. 49Generaladvokat i mål 730/79 B.V. mot Europeiska gemenskapernas kommission [1980] ECR 2671, at 2698; Elfte konkurrensrapporten, 1981, punkt 176. 50Mål 730/79 B.V. mot Europeiska gemenskapernas kommission [1980] ECR 2671. 51Schina, State Aids under the 92 to 94, , , 1987, s. 25. financial aid strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade the latter must be regarded as affected by that aid.52 Det verkar därför som att det räcker med att konstatera att stöd- mottagaren bedriver handel i konkurrens med andra europeiska aktörer för att detta kriterium skall anses uppfyllt. Förstainstans- rätten har dock fastslagit att stödmottagaren inte själv behöver delta i den europeiska handeln genom t.ex. export för att kriteriet skall vara uppfyllt. Enligt förstainstansrätten kan konkurrens och samhandelskriteriet anses uppfyllda även då ett stöd till mottagaren bidrar till att upprätthålla eller öka stödmottagarens produktion eftersom detta i sin tur leder till ökade svårigheter för utländska kon- kurrenter att exportera sina produkter till det stödgivande landet.53 Mot den bakgrunden är det kanske inte så långsökt att stöd från kommuner och landsting, som annars betraktas som lokala stödsatsningar, trots allt uppfyller kriterierna i artikel 87.1 i EG- fördraget. 4.2.7Gynnar vissa företag eller viss produktion Detta kriterium kallas ofta för selektivitetskriteriet. Med selek- tivitet avses att stödåtgärden riktar sig till enskilda företag eller en särskild grupp av företag eller att åtgärden får till effekt att enskilda företag eller en grupp företag gynnas. Kommissionen gör skillnad på materiell och geografisk selektivitet.54 Med materiell selektivitet avsågs länge åtgärder som var riktade till eller hade effekten att gynna särskilda företag i en viss bransch eller i en viss sektor. Sådana åtgärder har kommissionen kallat för standardiserade fall (standard cases).55 Utöver sådana standardiserade fall finns det ytterligare åtgärder som på annat sätt anses selektiva, t.ex. för att endast företagsgrupper, som är av viss omfattning och som be- 52Mål 730/79 B.V. mot Europeiska gemenskapernas kommission, [1980] ECR 2671, punkt 11. 53Mål T-55/99 Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) mot Euro- peiska gemenskapernas kommission, . 2000, s. II-3207, punkt 86. 54Paragraferna 25–33 i rapporten on the implementation of the Commission notice on the application of the state aid rules to measures relating to direct business taxation, tillgänglig på 55Paragraf 26 i rapporten on the implementation of the Commission notice on the application of the state aid rules to measures relating to direct business taxation, tillgänglig på driver en viss verksamhet, är berättigade till ett visst stöd,56 eller för att företagsgruppen för att vara stödberättigad måste vara repre- senterad i ett visst antal länder.57 Andra exempel är att företaget för att ta emot stöd måste bedriva verksamhet i internationell kon- kurrens58 eller att det endast är företag som exporterar sina produk- ter som har rätt att ta emot stöd.59 Geografisk selektivitet betyder att det är geografiska faktorer som är avgörande för identifieringen av den enskilda gruppen före- tag. Med andra ord föreligger geografisk selektivitet när ett stöd riktas till eller får till effekt att enskilda företag i t.ex. en viss region gynnas.60 I ett sammanhang, i vilket kommuners och landstings stöd dis- kuteras framstår det som om det närmast är materiell selektivitet som är mest relevant. Prövningen av selektivitetskriteriet är präglad av många svårig- heter. För att fastställa när något är selektivt måste det oftast även fastställas vad som är generellt. Både bedömningen av när något är selektivt och när något är generellt är svår. Det bör tilläggas att prövningen av detta kriterium tycks vara nationell, dvs. åtgärden skall, för att anses utgöra statligt stöd enligt första punkten i artikel 87, vara riktad till en grupp företag som är selektiv sett ur ett nationellt perspektiv.61 4.2.8Innebär en fördel för mottagaren Det finns ett krav på att åtgärden skall innebära en fördel för mot- tagaren. Kanske kan kravet härledas från ordet gynna i artikel 87.1. Oavsett om det går att utläsa eller inte har i vart fall både EG- 56Kommissionsbeslut /81/EC av angående the aid scheme implemented by in favour of coordination centres in Vizcaya, OJ L 31, , s. 26–31, punkterna 11–12 och 32; kommissionsbeslut /755/EC av angående the aid scheme implemented by for coordination centres established in , OJ L 282, 30.10.2003, s. 25–45, punkterna 13 och 104. 57Kommissionsbeslut /515/EC av angående the State aid implemented by the for international financing activities, OJ L 180, , s. 52–66, punkterna 87–88. 58Kommissionsbeslut 97/239/EC av angående aid granted by under the bis/ter scheeme, OJ L 95, 10.4.1997, s. 25–29. 59Mål 6 och 11/69 Europeiska gemenskapernas kommission mot , . 1969, s. 427, svensk specialutgåva, häfte 1. 60Se t.ex. paragraf 17 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag, EGT C 384, 10.12.98, s. 3–9. 61För utveckling av påståendet och eventuella konsekvenser: se Aldestam, aid rules applied to taxes – An analysis of the selectivity criterion, Iustus förlag, 2005, s. 84–88, och 96–98. domstolen, förstainstansrätten och kommissionen krävt att en stödåtgärd skall innebära en fördel för mottagaren, jämfört med hur det annars skulle ha varit, för att åtgärden skall anses utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1. Detta innebär att t.ex. så kallade straffskatter aldrig kan anses utgöra stöd till dem som slipper betala den aktuella skatten. Vad som är en fördel tycks dock ibland vara svårt att fastställa. I ett mer ordinärt ärende (kommissionsbeslut /937/EC rörande stöd till vissa försäkringsbolag på som rör frågan om huruvida en lägre skattesats innebär statligt stöd), sägs i alla fall att: a lower rate of taxation confers an advantage on a company by enabling it to retain a greater proportion of its profits either for distribution to its members or shareholders or for reinvestment and therefore confers an advantage on eligible companies.62 Utöver dessa kriterier tillämpas två principer, effekt- principen och principen om den ekonomiske investeraren, vid pröv- ningen av när en åtgärd utgör statligt stöd enligt artikel 87.1. Effektprincipen har sitt ursprung i ett uttalande av EG- domstolen i avgörandet i mål 173/73, mot kommissionen, i vilket domstolen yttrade att Artikel 92 tar sålunda ingen hänsyn till orsaken eller syftena med de aktuella åtgärderna, utan definierar dem i förhållande till deras verkningar. Tillämpningen av effekt- principen har inneburit att många åtgärder ansetts utgöra stöd som vid ett första påseende kanske inte uppfattats som stöd – t.ex. åtgärder som på ytan framstått som generella men som vid närmare granskning istället har visat sig ha till effekt att gynna vissa aktörer. Värt att poängtera i sammanhanget är att medlemsstatens bakom- liggande syften med åtgärden alltså inte tillmäts betydelse. Principen om den ekonomiske investeraren får kanske störst betydelse vid stöd till offentliga organ. Om staten eller en kommun t.ex. vill ge undsättningsstöd till ett statligt ägt bolag respektive ett kommunalägt bolag bedöms åtgärden efter en jämförelse med hur en privat investerare hade agerat i motsvarande situation. Om utfallet blir att den privata investeraren hade fattat samma beslut 62 Kommissionsbeslut /937/EC av angående the aid scheme implemented by for captive insurance companies, OJ L 329, 5.12.2002, s. 22–29, punkt 36. anses åtgärden inte utgöra stöd men om det står klart att den privata investeraren inte gjort samma bedömning anses åtgärden utgöra stöd. Principen om den ekonomiske investeraren finns utvecklad i kommissionens meddelande angående planerat förhåll- ningssätt beträffande transparensdirektivet efter upphävande av 5 § i samma direktiv.63 4.4Stöd till företag som utför tjänster av allmänt intresse Vad som har sagts rör i princip allt stöd från staten till enskilda ekonomiska aktörer, privata såväl som offentliga. När det gäller stöd till företag som utför tjänster av allmänt intresse har det dock länge varit oklart om och när statens ersättning för utförandet av sådana tjänster har definierats som statligt stöd. Ett exempel på tjänster av allmänt intresse illustreras i mål 66/86, det aktuella målet ansågs uppdraget (av de offentliga myndigheterna riktat till ett flygbolag) att trafikera flyglinjer som inte var affärsmässigt lönsamma utgöra tjänster av allmänt intresse. I mål C-159/94, Kommissionen mot , ansågs el- och gasleveranser i enlighet med vissa offentliga skyldigheter som tjänster av allmänt intresse.65 När det gäller kopplingen mellan reglerna om statligt stöd och tjänster av allmänt intresse är utgångspunkten enligt artikel 86.1 och 2 i fördraget att: 1.Medlemsstaterna skall beträffande offentliga företag och företag som de beviljar särskilda eller exklusiva rättigheter inte vidta och inte heller bibehålla någon åtgärd som strider mot reglerna i detta fördrag, i synnerhet reglerna i artiklarna 12 samt 81–89. 2.Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt eko- nomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol skall vara underkastade reglerna i detta fördrag, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utveck- lingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. 63Commission communication to the Member States, OJ C 307, 13.11.1993, s. 3–20. 64Mål 66/86 och mot Zentrale zur bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V., . 1989, s. 9, punkt 55, svensk specialutgåva, häfte 10. 65Mål C-159/94 Europeiska gemenskapernas kommission mot Republiken , . 1997, s. I-5815, punkterna 60–67. Av skäl som belystes i inledningen har ersättning till företag (både sådana som beviljats och sådana som inte beviljats särskilda eller exklusiva rättigheter) som utför tjänster av allmänt intresse som regel ansetts omfattas av EG-fördragets regler om konkurrens, inklusive statsstödsreglerna. diskussioner rörande frågan om ersättning för utförda tjänster av allmänt intresse som inte överskrider netto-merkostnaden (the net extra cost) kan anses utgöra en fördel (jfr avsnitt 3.8) eller inte, tycks i mål C-53/00, Ferring, kommit fram till att endast sådan ersättning som överstiger netto-merkostnaden utgör statligt stöd.66 Efter Ferring avgörandet kom ytterligare två intressanta avgöranden: avgörandet i mål C-280/00, Altmark, och avgörandet i mål C-34/01 till C-38/01, Enirisorse.67 Avgörandet i mål C-280/00, Altmark, härrör ur en tvist i natio- nell domstol som gällde det förhållandet att Regierungspräsidium hade beviljat Altmark Trans tillstånd att bedriva linjetrafik med buss i Landkreis . Först beviljades Altmark Trans tillstånd . Ett nytt tillstånd beviljades fram till genom beslut fattat . Det framgår att Regierungspräsidium för det senare beslutet avslog en ansökan om tillstånd till trafik på samma linjer från ett annat företag, Nahverkehrsgesellschaft. Efter en begäran om omprövning från Altmark Trans förlängdes giltighetstiden för Altmarks tillstånd genom beslut till . Nahverkehrs- gesellschaft begärde att beslutet av skulle omprövas, vilket Regierungspräsidium beslutade att inte göra. Därefter överklagade besluten av och till Verwaltungsgericht (förvaltningsdomstol i första instans i ). Domstolen avslog överklagandet. Därefter biföll Oberverwaltungs- gericht Sachsen-Anhalt (förvaltningsdomstol i andra instans i Sachsen-Anhalt) Nahverkersgesellschafts överklagande och upp- hävde de tillstånd som hade beviljats Altmark Trans. Altmark överklagade i sin tur beslutet av Oberverwaltungsgericht Sachsen- Anhalt till Bundesverwaltungsgericht som vilandeförklarade målet 66Mål C-53/00 mot Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS), . 2001, s. I-9067, punkt 29. 67Mål C-280/00 och Regierungspräsidium mot , . 2003, s. I-7747, punkterna 89–93; Förenade målen C-34-38/01, Enirisorse SpA mot Ministero della Finanze [2003] ECR I-14243, punkterna 25–40. och beslöt att hänskjuta en fråga till uppdelad i tre delfrågor. Den första delen av frågan rörde kopplingen till statsstöds- reglerna i artikel 87. I det sammanhanget bekräftade att en ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det mottagande företaget har tillhandhållit för att fullgöra skyldigheter avseende allmännyttiga tjänster, inte skulle anses utgöra en sådan statlig stödåtgärd som avses i artikel 92.1 (artikel 87.1). Domstolen sade dock i paragraf 88 i domen att för att det i ett konkret fall skall kunna fastställas att en sådan ersättning inte utgör statlig stöd måste ett antal villkor vara uppfyllda. Dessa villkor är: 89.För det första skall det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandhålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldig- heter skall vara klart definierade 90.För det andra skall de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt, på så sätt att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag. 92.För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i sam- band med skyldigheterna att tillhandhålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter. Det är absolut nödvändigt att ett sådant villkor iakttas för att det skall kunna säker- ställas att någon fördel som snedvrider eller hotar att snedvrida kon- kurrensen, genom att det mottagande företagets konkurrensställning förstärks, inte ges till nämnda företag. 93.För det fjärde skall, när det företag som ges ansvaret för att till- handahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandhålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, storleken av den nödvändiga ersätt- ningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transport- medel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten. Om en åtgärd kan anses uppfylla alla ovan nämnda villkor anses ersättningen alltså inte utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1. Tillämpningen av dessa villkor (som ytterligare villkor utöver pröv- ningen av kriterierna i artikel 87.1) vid fastställandet om huruvida viss ersättning för utförandet av tjänster av allmänt intresse utgör statligt stöd bekräftades av i avgörandet i de förenade målen C-34/01 till C-38/01 Enirisorse.68 Domstolen som alltså först prövade samtliga kriterier i artikel 87.1 och sedan de så kallade Altmark-villkoren, ansåg dock inte att de senare var upp- fyllda och fann därför att den aktuella stödåtgärden utgjorde stat- ligt stöd. Även kommissionen är aktiv när det gäller frågan om hur ersätt- ning för utförandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall tolkas. Inom ramen för kommissionen handlingsplan, som presen- terades , lade kommissionen fram förslag 1) till ett beslut angående tillämpningen av artikel 86.2, 2) till rambestämmelser angående stöd i form av ersättning för utförandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och 3) om ändring i det så kallade transparensdirektivet.69 Förslagen har resulterat i formella beslut.70 Som redan nämnts i avsnitt 3.2.1 behöver åtgärder som uppfyller kriterierna i kommissionens beslut angående tillämpningen av artikel 86.2 inte anmälas i förväg. Sammanfattningsvis har alltså medlemsstaterna en skyldighet att till kommissionen i förväg anmäla stödåtgärder som uppfyller kriterierna i artikel 87.1 (även vad gäller vissa typer av stöd till transport och jordbruk) eller ersättning för utförandet av allmän- nyttiga tjänster som uppfyller kriterierna i artikel 87.1 och som inte uppfyller de så kallade Altmark-kriterierna och som inte uppfyller kriterierna i kommissionens beslut angående tillämpningen av artikel 86.2. 68Förenade målen C-34–38/01, Enirisorse SpA mot Ministero della Finanze [2003] ECR I-14243, punkterna 25–40. 69Handlingsplan för statligt stöd, tillgänglig på: 70Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster, EGT C 297, 29.11.2005, s. 4–7; Kommissionens beslut av om tillämpning av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, EGT L 312, 29.11.2005, s. 67–73; Kommissionens direktiv /81/EG av om ändring av direktiv /723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet, EGT L 312, 29.11.2005, s. 47–48. 4.5Förbudet i artikel 87.1 är inte absolut För att få en fullständig förståelse av artikel 87.1 krävs att artikeln läses tillsammans med de möjligheter till undantag som fördraget erbjuder. Det är kommissionen och i vissa fall rådet som har befogenheten att besluta om en viss stödåtgärd eller ett viss stöd- program skall eller kan anses förenligt med den gemensamma mark- naden. Kommissionen har efter anmälan om stöd eller som ett led i sin övervakningsfunktion möjlighet att motivera olika stödåtgärder mot bakgrund av undantagen enligt artiklarna 86.2, 87.2 och 3, 120 och 296–298. Rådets möjligheter att medge undantag ser annorlunda ut och sker inte efter anmälan. De bestämmelser som reglerar rådets möjligheter att bevilja undantag finns i artiklarna 87.3 e och 88.2 tredje stycket. Eftersom det dock endast är undantagen i artiklarna 86.2 och 87.2 och 3 som är av intresse för detta rättsutlåtande begränsas fram- ställningen till en redogörelse av dessa. Artikel 120 gäller stöd vid plötslig kris i betalningsbalansen och artiklarna 296–298 gäller stöd till försvarsrelaterad verksamhet. Som redan nämnts i avsnitt 4.4 stadgar artikel 86.2 att: Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekono- miskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol skall vara underkastade reglerna i detta fördrag, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utveck- lingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. Som nämndes ovan i avsnitt 3.2.1 anses vissa åtgärder som upp- fyller kriterierna i kommissionens beslut angående tillämpningen av artikel 86 på stöd i form av kompensation till vissa företag för ut- förandet av tjänster av allmännyttigt intresse inte falla under anmäl- ningsplikten. Om stödåtgärden ändå anmäls eller uppfyller krite- rierna i artikel 86.2 utan att uppfylla samtliga kriterier i det här aktuella kommissionsbeslutet kan kommissionen medge undantag med artikel 86.2 som grund. Förutsättningarna för att kommissionen skall medge undantag enligt artikel 86.2 finns formulerade i ett annat kommissionsdoku- ment, nämligen gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av kompensation för allmännyttiga tjänster.71 Enligt nämnda rambestämmelser måste ett antal kriterier var uppfyllda för att kom- missionen skall kunna medge undantag. Det första kriteriet är att det mottagande företaget faktiskt fått i uppdrag att utföra en viss uppgift. Denna uppgift måste vara formulerad i ett eller flera offentliga dokument. Detta eller dessa dokument måste innehålla bestämmelser om: the precise nature and the duration of the public service obligations, the undertakings and territory concerned, the nature of any exclusive or special rights assigned to the under- taking, the parameters for calculating, controlling and reviewing the compensation, the arrangements for avoiding and repaying any overcompen- sation. Härutöver innehåller rambestämmelserna regler om hur stor kom- pensationen får vara i förhållande till kostnaderna, vilka kostnader och intäkter som får beaktas och vad som avses med rimlig vinst eftersom kompensationen får innehålla rimlig vinst. Det framgår av samma regelverk att företag som bedriver både sådana tjänster av allmänt intresse som uppfyller här behandlade kriterier och tjänster som faller utanför definitionen allmännyttiga tjänster som avses här måste sköta sin redovisning i enlighet med direktiv /723/EEC, dvs. Om alla kriterier i ramverket är uppfyllda kan kommissionen således efter vederbörlig anmälan i förväg medge undantag från artikel 87.1. 4.5.3Undantag enligt artikel 87.2 och 3 Artiklarna 87.2 och 3 innehåller ett antal motiveringar enligt vilka kommissionen skall eller kan grunda ett beslut om t.ex. godkän- nande med anledning av en anmälan.