sou · GXB374 · 2009-09-14 00:00:00 — För att åstadkomma en samlad effektbedömning bör också icke pris- satta effekter, såsom påverkan på natur- och kulturmiljöer beskri- vas. Utredaren ska kontinuerligt samråda med de som arbetar med åtgärdsplaneringen, i syfte att inhämta relevanta referensobjekt till alternativa åtgärder inom transportsystemet i enlighet med den s.k. fyrstegsprincipen för hur olika lösningar på problem och brister i transportsystemet ska övervägas. Dessa alternativa åtgärder och deras effekter, inbegripande den tekniska utvecklingen, bör utgöra jämförelsealternativ till utredningens arbete. Finansieringsmodellen för en eventuell utbyggnad ska grunda sig på anläggningskalkyler och prognoser enligt vedertagen samhälls- ekonomisk beräkningsmetodik. Vidare bör utredaren kunna pre- sentera förslag till olika finansieringslösningar av en eventuell utbyggnad enligt de principer som regeringen föreslagit i proposi- tionen Framtidens resor och transporter och bedöma deras effekti- vitet. Utredaren ska kunna presentera förslag till hur avgiftssyste- met på ett höghastighetsnät kontra det befintliga nätet kan utformas. Utredaren ska också fördjupa analysen av vilka potentiella resande som skulle välja höghastighetståg i stället för andra färdsätt samt vilken betydelse restid och betalningsvilja samt övriga behov och preferenser har för resenärernas val av färdsätt. Utredaren ska dessutom klargöra hur ett svenskt höghastighets- nät för tåg skulle kunna kopplas ihop med det europeiska hög- hastighetsnätet. Sträckningen över och vidare söderut är central och bör särskilt belysas. Utredaren bör även klarlägga hur spårkapaciteten in till och kan anpassas till ett höghastighetsnät för tåg. I sitt arbete bör utredaren särskilt beakta och ta hänsyn till det av fastställda transportpolitiska övergripande målet och delmålen. Målen är under revidering och utredaren bör följa detta revideringsarbete. Utredaren bör även klargöra vilka möjligheter som finns att finansiera eventuella höghastighetsbanor med EU-medel. Vid en utbyggnad av höghastighetsbanor är planeringsfasen och genomförandeprocessen viktig. Utredaren ska därför presentera en tidsplan för hur utbyggnaden kan ske, vilka planeringsinitiativ inom ramen för den fysiska planeringen som behöver samordnas i de olika beslutsinstanserna samt hur organiseringen av genom- förandet operativt sker mest effektivt. Utredaren bör även ge svar på om en sammanhållen eller etappvis utbyggnad är att föredra. Om en etappvis utbyggnad föreslås bör utredaren specificera tids- ordningen mellan etapperna. Utredaren ska klargöra hur en de svenska höghastighetsbanorna skulle kunna kopplas samman med ett europeiskt system för hög- hastighetståg kan ske. Internationella erfarenheter bör kunna inhämtas. Utredaren bör därmed bevaka arbetet med revideringen av det Transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Möjligheten att utveckla stationer och omstigningsplatser i anslutning till det nya höghastighetsnätet ska också utredas och dess effekter beskrivas. Utredaren ska vidare redovisa de förslag till författningsför- ändringar som utredarens förslag eventuellt kan föranleda. En viktig aspekt i utredarens arbete är dessutom att inhämta kunskap och erfarenheter från andra större investeringsprojekt. Utredaren ska redovisa sitt arbete . Utredaren ska bedriva arbetet i fortlöpande dialog med berörda myndigheter, regionala och lokala företrädare och andra utred- ningar. Utredaren ska löpande stämma av med och informera () om hur arbetet fort- skrider. Vidare ska utredaren samråda med andra myndigheter, instanser och organisationer i den utsträckning som är nödvändig. Genomförda möten och samråd Nedan följer en förteckning av möten och samråd som har genom- förts i samband med utredningsarbetet. Ett av flera möten. : vad betyder den för Ostlänken? Anordnat av riksdagsledamöternas nätverk för Ostlänken. Kommuner och Landsting: regionala kontakter, regiondirektörer, självstyrelseorgan och regionala företrädare från traditionella län (landstingens regionala utvecklingsdirek- törer/kommunförbundsdirektörer). i , ledningsgruppen för . Ett av flera möten. Kommuner och Landsting: politiska företrädare, för samhällsbyggnadsfrågor och Beredningen för till- växt och regional utveckling. Ett av flera möten. Konferens om Götalandsbanan i . Presentation av utredningen – . Järnvägsforums seminarium om Effektiv järn- och spårväg. Systemanalys för utbyggnad av höghastighetsbanor. Regionför- bundet i län, . Systemanalys för utbyggnad av höghastighetsbanor. stad, , , i , . Systemanalys för utbyggnad av höghastighetsbanor och presen- tation av samarbetsprojektet i , Infrastruk- tur- och byutveckling i (IBU). Ett av flera möten. Ett av flera möten. Kommuner och Landsting: regionala kontakter, region- direktörer, självstyrelseorgan och regionala företrädare från tradi- län (landstingens regionala utvecklingsdirektörer/kom- munförbundsdirektörer). Representanter för samtliga kommuner i . Deltagande i södra infrastruktur- seminarium. Systemanalys för utbyggnad av höghastighetsbanor. Representanter för och . Systemanalys för utbyggnad av höghastighetsbanor. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Samråd med av planerings- processen för transportinfrastruktur N 2009:03. Studiebesök trafikcenter och underhållsdepå. Bundesministerium für Verkehr, und Stadtentwicklung. Föreslagna åtgärder i stambanealternativet Restidsvinst för snabbtåg/Gröna tåget med I Perioden –2020 (sth 250 och kapacitet) , nytt plattformsspår upp spår 0 Hastighetshöjning /h – , förlängd avg-/ank-bangård (1 000 m) 20 förlängda förbigångsspår (1 000 m) – Tre nya förbigångsspår (1 000 m) – Kapacitetspaket Herljunga–(inkl. två förbigångsspår) , planskildhet och förlängd avg-/ank-bangård Fyrspår –() Perioden –2025 (ytterligare kapacitet) Tredje spår –(), inkl. bangård , planskild anslutning av Ssb Fyrspår Tälle (H godsbangård)–() Ny bana (enkelspår) Värmlandsbanan –() , bangårdsombyggnad (regionaltåg i mitten) , triangelspår G–Jö , planskild anslutning av Älvsborgsbanan Fyrspår –() Summa Vsb 2010–2020 Summa Vsb 2021–2025 Bilaga 3 SOU 2009:74 Perioden –2020 (sth 250 och kapacitet) Hastighetshöjning /h –Gripenberg Fyrspår –() Hastighetshöjning /h Gripenberg– 20 förlängda förbigångsspår (1 000 m) – Fyra nya förbigångsspår (1 000 m) – Lång förbigångsstation –() Fyrspår –() , förlängd (1 000 m) avg-/ank-bangård Perioden –2025 (ytterligare kapacitet) Fyra nya mötesstationer – Dubbelspår –Åby () inkl. stationer Linjeomläggning Åby (; från K) , planskild anslutning av Godsstråket Förbifart , nytt dubbelspår –Gripenberg () , etapp 2 (planskildhet Ktk och triangelspår V–Äh) Fyrspår –och –(), planskildhet Summa Ssb 2010–2020 Summa Ssb 2021–2025 Summa Vsb+Ssb 2010–2020 Summa Vsb+Ssb 2021–2025 Åtgärdsbehov, planeringsläge och förutsättningar för stationer I pågår arbetet med den nya och dess anslutning till . kommer innebära en kraftigt utökad kapacitet på järnvägsnätet runt . Pro- jektet omfattar en ny terminaldel vid med kopplingar till nuvarande terminalutrymmen. är landets mest trafikerade reseterminal med 70 miljoner resenärer och kommer innebära ytterligare belastning på centralen. Tågtrafikens utveckling innebär att terminalutrymmet på behöver utökas. Nya terminalutrymmen pla- neras därför både norr och söder om . Den norra delen kan börja byggas när tas i bruk 2017 vilket kommer avlasta centralbangården och möjliggöra överdäckning av spårområdet. Den nya anläggningen kommer ge ökad kapacitet och bättre tillgänglighet. I planerna ingår också ny bebyggelse på över- däckningen med ökad potential för stadsdelen . beräknas nya terminalutrymmen vara färdiga. Den omfattande ombyggnationen innebär att det kommer att vara möjligt att anpassa centralen till höghastighetstågens behov. En förstudie om stadsdelens och utveck- ling har genomförts av i samarbete med . Kommunen är engagerad i utvecklingen av och som kommer att bli ett avancerat och komplext stadsutvecklingsprojekt, förenat med både stora kostnader och stora intäkter. Stationen tillkom i samband med att Grödingebanan färdigställdes och trafiken med X2000 inleddes . kommun var mycket engagerad i stationsutvecklingsprojektet och bidrog även ekonomiskt. Det fanns planer på fastighetsexploate- ring kring stationsområdet och det uppfördes byggnader för out- let-butiker, men dessa används som utbildningslokaler. Med höghastighetståg kan idén om exploatering av området eventuellt återupptas. Tillsammans med bildar medelpunkt i den så kallade fjärde storstadsregionen med drygt 400 000 invånare. utvecklas stadigt och har cirka 130 000 in- vånare. Den positiva utvecklingen ökar stadens behov av person- och godstransporter. har därför en lång- siktig planering för infrastrukturutvecklingen. Det gäller vägar, hamnområde, godsterminaler, flygplats och planerna för Ostlänken med ett nytt centralt resecentrum. Översiktsplanen görs integrerad med och beräknas vara klar . Kommunen har varit väldigt aktiv och bland annat bedrivit för- studier för ett nytt resecentrum i närheten av det nuvarande Norr- C. Det finns planer för omfattande fastighetsexponeringar inom angränsande områden som är underutnyttjade. Där ska enligt planerna en ny stadskärna växa fram. Kommunen kommer att delta aktivt i genomförandet av ett nytt resecentrum. För att minimera barriäreffekter mellan nuvarande stadscentrum och tillkommande stadskärna planeras bana och resecentrum i ett upphöjt läge. Det är en investeringskrävande lösning men anses nödvändig för bästa möjliga stadsutveckling. är landets femte största stad med 140 000 invånare. Det finns en samsyn i regionen som tar sig uttryck i att och upprättat en gemensam översiktsplan. Det finns även en översiktsplan för staden och en för blivande rese- centrum med intilliggande utvecklingsområden. De tre översikts- planerna är synkroniserade och förs vidare bland annat via samråds- processer inför beslut . är ett av de mest betydelsefulla upptagningsområdena för trafik med höghastighetståg. Trafikeringsmöjligheterna blir i sin tur en viktig faktor för fortsatt utveckling av och av regionen. har en långt utvecklad planering för blivan- de resecentrum som jämfört med dagens stationsläge kommer att hamna längre österut nära stadens centrum. Det finns också mycket goda möjligheter för fastighetsexploatering intill spårom- rådet. Enligt planeringen är målet att resecentrum ska bli ett multi- funktionellt centrum med handel och restauranger. Ett nytt rese- centrum kommer även att innebära förbättrad tillgänglighet genom bland annat en ny spårvagnsförbindelse genom staden. Det finns ett stort engagemang från kommunens sida och ambitionsnivån är hög vad gäller till exempel funktionalitet och hållbarhet. utgör ett regioncentrum under stark utveckling och det geografiska läget ger stora möjligheter till fortsatt utveckling om infrastrukturen kan förstärkas. Ökad tillgänglighet genom för- bindelse med höghastighetståg skulle sannolikt bli en viktig utvecklingsfaktor. Staden har ambitiösa planer för fortsatt utveckling i både regio- nen och staden. I strategin ingår att utveckla attraktiva boende- miljöer, arbetsplatser och utbildningsmöjligheter, samt en fortsatt utbyggnad av infrastruktur. Resecentrum och dess läge påverkar strukturen för en sådan utveckling. De inledande studier som pågår för Götalandsbanan omfattar tre olika lägen för reseterminalen i : Nuvarande stations läge vid . Söder om stadskärnan, vid . Externt läge öster om stadskärnan. Kommunen genomför studier av resecentrums läge och möjligheterna till nybyggnation i närområdet. Utvecklings- området skulle kunna inrymma både kontor och bostäder. har i likhet med övriga kommuner längs Götalandsbanan varit delaktig i diskussioner kring banans sträckning. Olika lägen för en ny station i har undersökts av kommunen som förordar en station i ett läge så nära stadskärnan som möjligt. Detta skulle innebära att blivande kommer förläggas i ett stråk norr om järnvägen för att öka tillgängligheten till stationen. Kommunen arbetar på olika sätt med att förbereda genom- förandet, bland annat genom markinlösen. I samband med Ban- verkets inledande studier avseende Götalandsbanan utreder kom- munen närmare banans passage genom staden samt stationens placering och tänkbara utformning. Området mellan det planerade stationsläget och stadens centrum planeras för ny bebyggelse, främst bostäder men även för handel och kontor. Med höghastighetsbanan kommer bli en järnvägsknytpunkt med fem olika inkommande järnvägslinjer med möjlighet att byta tåg till olika destinationer. Staden har cirka 100 000 invånare och omkring 17 000 in- och utpendlare. Några olika alternativa stationslägen för studeras i sam- band med inledande studier för Götalandsbanan, centralt i staden eller en bit från stadskärnan. Stad har genomfört en egen utredning där ett centralt stationsläge i mark- planet vid nuvarande resecentrum förordas. Motiveringen är att detta innebär bästa möjliga tillgänglighet för resenärerna och god koppling till stadens centrum. Oavsett val av stationsläge behövs nybyggnad för ett rese- centrum. Kommunen är involverad, tar initiativ till planerings- åtgärder och avsätter resurser för planarbetet. från ligger flygplats som har omkring 4 miljoner resenärer . Genom att dra järnvägen under flygplatsområdet kan en station under flygplatsen förbindas direkt med flygterminalen genom direkta uppgångar i terminal- hallen. Det behövs därmed inte någon särskild terminalbyggnad för tågresenärer. En viktig del i tillväxtstrategi är utvecklingen av den så kallade Centrala Älvstaden. I Centrala Älvstaden ingår området Gullbergsvass med centralstationsområde. Detta område kommer att ligga mer och mer centralt allteftersom de olika delarna av området byggs ut. Planerna ingår i den Översiktsplan som beslutade om . planering bygger också på insatser för förbättring av infrastrukturen, inte minst avseende järnvägen. Den nya Väst- länken som är under planering är en satsning på den regionala tåg- trafiken som innebär att arbetsmarknaden utvidgas och regionen förstoras. Västlänken kommer även att avlasta den befintliga sta- tionen och göra det möjligt att utöka kapaciteten vid . En utbyggnad av Västlänken är en förutsättning för att höghastighetstågen ska få utrymme på . Reseterminalen behöver utvidgas för att ansluta till Västlänkens stationsdel och för att ta hand om de ökade passagerarflödena i övrigt. Utvidgningen kan göras i kombination med överdäckning av bangården, vilket skulle kunna ge utrymme för fastighets- exploatering för kommersiella ändamål. Nya kommer att bli en viktig länk mellan nuvarande stadskärna och det nya samt Centrala Älvstaden i övrigt. Förutom förbättringar i järnvägsstrukturen kommer även vägnätet att utvecklas vilket sammantaget kan ge området kring stationen mycket god tillgänglighet med olika trafikslag samt med cykel eller till fots. har drygt 30 000 invånare och ett näringsliv som i huvud- sak består av mindre och medelstora företag. Läget för staden är gynnsamt vad gäller kommunikationer. I korsas såväl E4 och som järnvägens kust-till-kust-bana och den före- slagna höghastighetsbanan. Detta område i staden benämns Syd- svenska krysset och är den plats där kommunen skisserat ett nytt stationsläge. Inom området planeras också för en ny kombiterminal och omfattande utveckling av industrimark. pågår arbete med att revidera gällande översiktsplan för området. Den reviderade planen beräknas vara färdig . Parallellt med detta avser kommunen att planera för den nya rese- centrumanläggningen. Eftersom det nya resecentrumet kommer att placeras från nuvarande station i centrum med regional och lokal trafik, behöver kommunikationerna mellan de två stationerna ut. har 27 000 invånare varav cirka hälften bor i staden . etablerades staden som knutpunkt för järnväg, är järnvägarna formellt nedlagda. De flesta av spåren är också borttagna. Genom en fördjupad översiktsplan skisseras nu grund- dragen i en omvandling av centrala där det gamla spårom- rådet enligt planerna kommer att exploateras för bostäder och arbetsplatser. En framtida höghastighetsbana kommer därmed inte att dras genom de centrala delarna av staden utan i ett läge i dess västra utkant, strax väster om . Kommunen studerar olika lägen som kan vara lämpliga för resecentrum. Samtliga alter- nativ är belägna mellan en och från stadskärnan. Flera av alternativen kommer att kunna ge möjligheter till fastighetsexploateringar. Kommunen äger mark i området och har ambitioner att påbörja fastighetsutveckling samt förvärva ytter- ligare mark. är en viktig kommunikationsknutpunkt med sitt läge vid . Det finns ett stort engagemang i staden för att ta ett helhetsgrepp på järnvägsfrågorna och banornas dragning genom staden. Arbetet knyts samman med stadens fortsatta expansion längs . har tillsammans med och andra berörda aktörer tidigare genomfört idéstudier för sträckning genom , för en koppling till Europabanan och för en anslutning till tunnelförbindelse under . Utred- ningarna om tunnelsträckningarna genom staden har konkretiserats i realiserbara planer för ett färdigställande till 2018. Kommunen är beredd att ta ett betydande kostnadsansvar för genomförandet. Med en tunnel söder om kan man frigöra ett stort exploateringsområde med potential för ett omfattande stadsbygg- nadsprojekt. Tågterminalens kapacitet behöver utökas eftersom dagens cirka 17 000 resenärer beräknas öka till det dubbla 2020. Ut- vidgningen kommer sannolikt ske i samma plan som nuvarande station, under markplan och mot vattensidan. Den befintliga terminalen kommer att påverkas genom bland annat nya upp- gångar. Knutpunkten ägs av enskilda utländska ägare. Stationen i uppgraderades till ett modernt resecentrum . Stationen rustades upp och man uppförde en gångbro över spårområdet med förbindelser till plattformarna. pågår en upprustning av väntsalar och service- lokaler. håller alltså en god standard och kan sannolikt med måttliga insatser förberedas för trafik med hög- hastighetståg. Kommunen betraktar stationsområdet som viktigt för stadens framtida utveckling och det pågår planering för bebyggelse av bostäder, arbetsplatser och handel på tillgängliga områden kring stationen. Det centrala stationsområdet i har högt kapacitetsutnyttjande vad gäller tågtrafiken inom spårområdet och resenärernas terminal- utrymmen. Det finns flaskhalsar i tågsystemet söder om stationen och det är trång kring stationen för angöring, parkering och cykel- parkering. Det pågår en uppgradering av stationen som ska ge lätt- nader . är medveten om kapacitetsproblemen och bedriver utredningar i syfte att finna en mer långsiktigt hållbar lös- ning. Tågresandet har ökat mer än väntat och betjänar stationen cirka 30 000 resenärer , vilket antas öka till 50 2020. En stor andel är regionala resande men även höghastighetstågen bedöms få en betydande marknad i . Den åtgärder som har genomförts och den planering som finns riktar in sig på att öka betydelsen av som resecentrum. Både bussar och spårvagn ska finnas vid eller intill C. Den svåraste åtgärden är hur man långsiktigt ska kunna öka kapaciteten för tågtrafiken. Området strax söder om stationen är stadsplane- mässigt svårt, en tunnellösning med ny station under den nuvarande skulle lösa många problem men är väsentligt dyrare att genomföra. kommer en betydande förstärkning av tågtrafi- kens kapacitet i genom öppnandet av . City- tunneln innefattar nya stationer under jord vid och Triangeln. Dessutom byggs en ny station vid Hyllie som blir en integrerad del i den stadsutveckling som sker där. För innebär det att stationen i markplan avlastas från den regionala trafiken och möjligheter öppnas för fler fjärrtåg. Parallellt med byggandet av sker uppgradering och utbyggnad av den befintliga stationen i Jernhusens regi. Uppgrade- ringen som innefattar ny hall, parkeringshus och nya butiker och restauranger ska vara färdig . De åtgärder som genomförs utgår från en kraftig ökning av resandeströmmarna. Nya anpassningar för höghastighetsresenärer kan behövas. I anslutning till finns goda exploaterings- möjligheter. norr om stationsområdet ligger Malmös nya stadsutvecklingsområde Nyhamnen som kommer att ge en mer central placering. har ett stort engagemang för järnvägens utveckling och deltar aktivt i olika planeringssammanhang. I denna bilaga listas de landskap som har bedömts som särskilt känsliga för påverkan av de föreslagna höghastighetsbanorna. Fler känsliga områden än de som räknas upp kan finnas. Landsbygdsområden/rurala landskap och /med känsliga landskap som Tullgarn, Trosaåns dalgång och Nyköpingsåns dalgång. och förkastning vid som har stora kultur-, natur- och friluftsvärden. Himmelstalundområdets fornlämningsmiljö söder om med omfattande hällristningsområden och passagen av Lövstad och . , en av landets främsta kanalmiljöer. , stifts- och residensstad och . Förutom påverkan i staden kan ut- och infarter kan beröra mycket värde- fulla och hårt trängda naturområden och områden av stor bety- delse för att förstå historia. I södra finns ett övergångslandskap mellan slätt och som innehåller fastlandssveriges kanske största sammanhängande ängs- och hagmarksområde. Här är dessutom den ursprungliga bystrukturen, herrgårdarna och vägsystemet intakt sedan hundratals år. Hålavedens mosaiklandskap utgör exempel på en levande bygd där det historiska landskapet är läsbart. Detta är ett område som är känsligt för fragmentering och storskaliga moderna inslag. Gripenberg–, ett riksintressant herrgårdslandskap, tidigare häradscentrum. Ett upplevelselandskap med stora värden. är biosfärsområde, och knutet till ett stor- kuperat, sjörikt landskap öster om . Stora delar av om- rådet är känsligt för den fragmentering som en ny bana skulle kunna innebära. Kring sydspets finns, trots den täta bebyggelsen, ett finmaskigt nät av historiskt och ekologiskt värdefulla områden. De är känsliga just för att de är trängda av andra anspråk. med sjön vid . Dalgångens kul- turhistoriska och ekologiska värden är känsliga för fragmente- ring, och en okänslig passage kan störa landskapsbilden. Viskans källflöden med dalgången mot i Ätrans dal- gång har brukats som färdväg och hyser många historiska spår. En ny järnväg genom berör stadslandskapet i hög grad. Stationsläget och kopplingar till andra banor kan innebära stora förändringar av stadsbilden. Passagen av det öppna kulturlandskapet är känslig. Närmast kan Kvarnbyn och miljön kring beröras. Lagans dalgång är i sin övre del mindre känslig, förutom passager nära tätorterna. I delen söder om är dal- gången tydligare, och längs ån finns det odlade kulturlandskapet med rötter i järnåldern (gravfält, runstenar) och medeltida kyrkor. Det flacka sjörika landskapet söder och öster om innehåller objekt och mindre områden som är känsliga, exem- pelvis kloster- och herrgårdsmiljön i . och området ner mot berör ett kuperat, mosaikartat landskap utan särskilt utpekade värden, men där ingreppen kan bli stora. På Ängelholms- och Helsingborgsslätterna finns ett finmaskigt nät av objekt och linjer som är känsliga. Kustzonen vid med dalgångar kring åarna. Områden av särskilt biologiskt intresse Tullgarn, Trosaåns och Nyköpingsåns dalgångar. med sjön och Getåravinen. Övergångslandskapet mellan slätten och höglandet innehåller fastlandssveriges kanske största sammanhängande ängs- och hagmarksområde av mycket stor betydelse för den biologiska mångfalden. Hålavedens mosaik av odlingsmarker, myrar och skogar har mycket rik biologisk mångfald. , en riksintressant klarvattensjö med känslig fågel- fauna. Östra Vätternbrantens biosfärsområde. Kring sydspets finns, trots den täta bebyggelsen, ett finmaskigt nät av historiskt och ekologiskt värdefulla områden, känsliga just därför att de är så trängda av andra anspråk. Myrkomplexen Dumme mosse och Komosse är känsliga för störning och förändringar i hydrologin. och Viskadalen med ekologiska värden, till exempel värdefulla lövskogsbestånd som är känsliga för fragmentering.