sou · GXB382 · 2009-09-30 00:00:00 — 3.de krav på befordringstider som regeringen eller efter regeringens bemyndigande tillståndsmyndigheten meddelat efter- levs, 4.det ska vara möjligt att försäkra postförsändelser och att få kvitto från mottagaren på att en försändelse har tagits emot, 5.enstaka postförsändelser ska befordras till enhetliga priser, och att 6.villkoren för tjänsten ska vara allmänt tillgängliga. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillstånds- myndigheten får meddela närmare föreskrifter om vilka tjänster som ska ingå i den samhällsomfattande posttjänsten och krav på befordringstider. Undantag från kravet i första stycket 1 ska meddelas Europeiska gemenskapernas kommission och de nationella tillsynsmyndig- heterna inom Europeiska unionen. 29 § Prissättningen av den samhällsomfattande posttjänsten ska vara öppen för insyn, icke-diskriminerande och kostnadsorienterad samt främja ett effektivt tillhandahållande av tjänsten. För den som utsetts att tillhandhålla en samhällsomfattande posttjänst gäller följande: Den interna redovisningen ska ha skilda konton för att tydligt skilja mellan tjänster och produkter som ingår i de sam- hällsomfattande tjänsterna och de som inte gör det. Den interna redovisningen ska även i övriga delar ställas upp i överensstämmelse med och rådets direktiv /67/EG av om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna. 2.Verksamheten ska redovisas för tillståndsmyndigheten ienlighet med och rådets direktiv /67/EG av . 3.Vid användning av särskilda priser och andra särskilda villkor för användarna ska prissättningen och tillhörande villkor vara öppna för insyn och icke-diskriminerande. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillstånds- myndigheten får meddela närmare föreskrifter om krav enligt första och andra stycket och om undantag enligt artikel 14.8 i och rådets direktiv /67/EG. 30 § Regeringen får föreskriva att priser för samhällsomfattande posttjänster som ingår i postverksamhet inte får överstiga vissa nivåer. 31 § Tillgång till samhällsomfattande tjänster ska tillförsäkras genom upphandling om det är särskilt påkallat med hänsyn till kostnaderna för tillhandahållande av tjänsten. 32 § Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, tillstånds- myndigheten ska fortlöpande följa utvecklingen på postområdet och bevaka att användarna har tillgång till en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet och att tjänsten motsvarar samhällets behov. 33 § ska ha tillsyn över efterlevnaden av denna lag och av de föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen. 34 § har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. har också rätt att få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder, där verksamhet som står under tillsyn bedrivs. har rätt att få verkställighet hos Krono- fogdemyndigheten av beslut som avser åtgärder för tillsynen enligt första och andra styckena. Därvid gäller bestämmelserna i utsökningsbalken om verkställighet av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet eller avhysning. 35 § ska vid tillsynen ägna särskild uppmärksamhet åt att det i förekommande fall mellan tillståndshavare träffas avtal som säkerställer att 1.de postförsändelser tillståndshavarna befordrar når andra tillståndshavares anläggningar för postöverlämning till mottagare, 2.eftersändning av postförsändelser som väger högst , som befordrats av en tillståndshavare, kan ske till en adress som är belägen utanför tillståndshavarens utdelningsområde, 3.bestämmelsen i 29 § andra stycket 3 efterlevs. Uppkommer tvist om sådana avtal, ska tillståndsmyndigheten skyndsamt undersöka förhållandena och, om särskilda skäl inte talar för annat, medla mellan parterna. Myndigheten får i en sådan tvist yttra sig på begäran av en part. 36 § får meddela de förelägganden som behövs för efterlevnaden av denna lag eller av föreskrifter eller tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen. 37 § ska förelägga den som utan tillstånd bedriver postverksamhet enligt denna lag att upphöra med verksamheten. får besluta hur avvecklingen av verksamheten ska ske. Är det osäkert om viss verksamhet utgör postverksamhet enligt denna lag, får tillståndsmyndigheten förelägga den som bedriver verksamheten att lämna de upplysningar om verksamheten som behövs för att bedöma om så är fallet. Bestämmelserna i 34 § andra och tredje styckena ska tillämpas även i fråga om beslut om åtgärder enligt denna paragraf. 38 § Förelägganden och förbud enligt denna lag får förenas med vite enligt lagen (1985:206) om viten. 39 § Har någon ålagts att betala konkurrensskadeavgift enligt 3 kap. 5 § konkurrenslagen (2008:579) eller dömts till att betala vite enligt 6 kap. 2 § samma lag, får vite enligt 38 § denna lag inte dömas ut för samma förfarande. 40 § får återkalla ett tillstånd att bedriva postverksamhet, om 1.tillståndshavaren inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag eller enligt föreskrifter eller villkor som meddelats med stöd av lagen, 2.tillståndshavaren inte har bedrivit postverksamhet , 3.tillståndshavaren begär det, eller 4.tillståndshavaren har försatts i konkurs. Om det är tillräckligt får tillståndsmyndigheten i ett fall som avses i första stycket 1 meddela varning i stället för att återkalla tillståndet. Om tillståndet återkallas får tillståndsmyndigheten besluta hur verksamheten ska avvecklas. Ett beslut om återkallelse får förenas med förbud att fortsätta verksamheten. 41 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillstånds- myndigheten får föreskriva om skyldighet för den som bedriver postverksamhet eller ansöker om tillstånd att bedriva sådan verksamhet eller ansöker om förhandsbesked enligt 5 § att betala avgift för tillståndsmyndighetens verksamhet enligt denna lag. 42 § godkännande enligt 13 § får inte överklagas. beslut i övrigt enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. får bestämma att beslut enligt denna lag Postverksamhet i krig m.m. 43 § Är i krig eller krigsfara eller råder det sådana utom- ordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen meddela de föreskrifter om postverksamhet som behövs med hänsyn till landets försvar eller säkerhet i övrigt. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillstånds- myndigheten får meddela föreskrifter om planering och andra åtgärder som behövs i fredstid för att tillgodose totalförsvarets behov av postkommunikationer under sådana förhållanden som anges i första stycket. Denna lag träder i kraft då postlagen (1993:1684) upphör att gälla. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 3 kap. § och 5 kap. 5 § mervärdes- skattelagen (1994:200) ska ha följande lydelse. och därtill anslutna tjänster som och därtill anslutna tjänster som tag i samband med distribution tag i samband med distribution brev eller paket för detta före- brev eller paket för detta före- En transporttjänst är omsatt En transporttjänst är omsatt inom landet, om den utförs i inom landet, om den utförs i och inget annat följer av och inget annat följer av 5 a § första stycket. 5 a § första stycket. tjänst som utförs i och i tjänst som utförs i och i något annat land skall dock något annat land ska dock anses anses i sin helhet omsatt utom- i sin helhet omsatt utomlands, om transporten sker direkt till direkt till eller från utlandet och eller från utlandet och inget inget annat följer av 5 a § första 5 a § första Befordran av brev till ut- Befordran av brev till ut- avses i 3 § postlagen (1993:1684) avses i 2 § postlagen (2010:000) 2Senaste lydelse SFS 1995:700. 3Senaste lydelse SFS 1995:1286. skall anses som en omsättning ska anses som en omsättning inom landet. Förmedling av en transporttjänst enligt första stycket är omsatt inom landet, om transporttjänsten är omsatt inom landet och inget annat följer av 5 a § andra stycket. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning ska ha följande lydelse. En övervakningskamera får efter anmälan enligt 17 § sättas upp för allmän kameraövervakning i en banklokal, en lokal hos ett kreditmarknadsföretag eller ett postkontor, i området utanför in- och utgångar till en sådan lokal samt vid betalnings- automater eller liknande anordningar i anslutning till en sådan lokal, om 1.övervakningen har till enda syfte att förebygga eller avslöja brott och 2.övervakningskameran är fast monterad och försedd med fast optik. Med banklokal och lokal hos Med banklokal och lokal hos (2004:297) om bank- och finan- (2004:297) om bank- och finan- avses en lokal där det huvud- avses en lokal där det huvud- sakligen bedrivs verksamhet i sakligen bedrivs verksamhet i enligt postlagen (1993:1684). enligt postlagen (2010:000). Avlyssning eller upptagning av ljud får ske endast sedan anord- ning för avlyssning eller upptagning av ljud aktiverats på grund av misstanke om brott. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse SFS 2004:442. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 44 kap. 4 § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av 19 § första stycket 1 och 3 21 § första stycket 1 och 3 postlagen (1993:1684), postlagen (2010:000), 2.6 kap. 20 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, när det är fråga om uppgift om innehållet i ett elektroniskt med- delande eller som annars rör ett särskilt sådant meddelande, och 3.6 kap. 21 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, när det är fråga om uppgift om kvarhållande av försändelse på befordringsföretag eller om hemlig teleavlyssning och hemlig tele- övervakning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller åklagare. Denna lag träder i kraft . 1 § Denna förordning gäller sådan postverksamhet och samhällsomfattande posttjänst som avses i postlagen (2010:000). 2 § är tillståndsmyndighet enligt postlagen. 3 § får föreskriva om och i vilken utsträck- ning brev ska utvisa vem som har befordrat dem. 4 § får meddela de verkställighetsföre- skrifter som behövs för tillämpningen av postlagen i fråga om befordran av brev, obeställbara brev och tillsyn. 5 § får utse en tillståndshavare som tillhandhåller posttjänster inom området för den samhällsomfatt- ande posttjänsten att tillhandahålla och förvalta postnummersystemet. Totalförsvarets behov av postkommunikationer 6 § får meddela sådana föreskrifter om planering och andra åtgärder för totalförsvarets behov av post- kommunikationer som avses i 43 § andra stycket postlagen. Innan föreskrifter som avses i första stycket meddelas, ska samråda med Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 7 § Den samhällsomfattande posttjänsten innebär att av de brev som lämnats in för övernattbefordran före angiven senaste inlämningstid ska ha delats ut , oavsett var i landet de lämnats in, inom landet påföljande arbetsdag. av breven ska ha delats ut inom tre påföljande arbetsdagar. ska kontrollera att kravet i första stycket uppfylls och offentliggöra resultatet av denna kontroll. meddelar närmare föreskrifter om senaste inlämningstid. 8 § Den som tillhandahåller en samhällsomfattande posttjänst får per kalenderår inte höja priser för inrikes befordran av enstaka försändelser som anges i 7 § första stycket och som väger högst , mer än förändringen i konsumentprisindex mellan juli närmast föregående år och juli . Härvid får dock ett pris avrundas till närmaste femtiotal öre, även om detta innebär att höjningen blir större än förändringen i konsumentprisindex. Ett utrymme för prishöjning som inte utnyttjats under ett kalenderår får användas under ett av de tre påföljande åren. Det totala utrymmet för prishöjning ska dock minskas med sådan höjning utöver ändringen i konsumentprisindex som skett på grund av avrundning. 9 § får meddela föreskrifter enligt 28 § postlagen om vilka tjänster som ska ingå i den samhällsomfattande posttjänsten samt om krav enligt 29 § första och andra stycket och om undantag enligt artikel 14.8 i och rådets direktiv /67/EG. 10 § Den tillståndshavare som utsetts enligt 11 § stycket postlagen att tillhandahålla och förvalta postnummersystemet ska vid ändringar av systemet främja god ortnamnssed. Denna förordning träder i kraft då postförordn- ingen (1993:1709) upphör att gälla. 1Uppdraget och dess genomförande Enligt våra direktiv ska vi göra en allmän översyn av postlagen. I översynen ingår bl.a. att analysera definitioner, bemyndiganden och den sammanhållna strukturen i postlagen. Vi ska även analysera postdirektiv samt de olika möjlig- heter till finansiering av den samhällsomfattande tjänsten som ges postdirektiv och lämna förslag till hur dessa bestämmelser bör genomföras i postlagen. I uppdraget ingår också att också analysera om bestämmelserna postdirektiv (ändrat genom postdirektiv) om redovisning och om avgifter, enligt vilka bl.a. priserna ska vara rimliga och grunda sig på kostnaderna, genomförts i den svenska regleringen på ett ändamålsenligt sätt och om ändringen av bestämmelserna genom postdirektiv bör föranleda några ändringar. Inom ramen för denna analys ska även principerna om öppenhet och icke-diskriminering vid användning av särskilda priser och andra särskilda villkor utredas. Slutligen har uppdraget även innefattat att överväga om systemet för konsumentklagomål i uppfyller postdirektivets bestämm- elser om tvistlösning och möjlighet för postanvändare att framföra klagomål till behörig myndighet. Vi ska föreslå de författningsändringar som föranleds av vår analys och våra bedömningar. I samband med översynen av postlagen ska vi i de ändrings- förslag som lämnas beakta Post- och kassaserviceutredningens förslag om återkallelse av outnyttjat tillstånd, eftersändning av adresserade försändelser samt om utseende av tillhandahållare och förvaltare av postnummersystemet. Dessutom ska vi bedöma om Världspostfördragen införlivats i svensk rätt på ett ändamålsenligt Uppdraget och dess genomförande Våra direktiv fastställdes genom beslut vid regeringssamman- träde (dir. 2008:128, se bilaga 1). Utredaren har i beslut vid regeringssammanträde även fått i uppdrag att studera effekterna av samgåendet mellan /S (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253) på den samhällsomfattande posttjänsten. Utredaren ska också analysera eventuella följder för regleringen på postmarknaden. Utredaren ska vidare analysera vilka konsekvenser de ändrade ägarförhållanden föranleder, vad gäller tillgång till och beslutanderätt över den postala infrastrukturen, dvs. postboxar och postnummersystemet samt adressändring och eftersändning. Även frågan om ekonomiska tillsyn och och roll vad gäller konkurrensfrämjande arbete bör analyseras. Tilläggsuppdraget ska redovisas . Vi höll vårt första sammanträde och har därefter hållit ytterligare 6 sammanträden. Sekreteraren har under arbetets gång haft löpande kontakter med experterna och berörda företag och organisationer. Vi har tagit fram en promemoria Vetenskapliga och empiriska rön om samhällsomfattande posttjänster (se bilaga 5) som tar upp frågan om kostnaden för tillhandahållande av den samhälls- omfattande posttjänsten. Promemorian har tillsammans med kapitel 4 och 9.7, som rörde krav på och finansiering av den samhälls- omfattande posttjänsten, i Post- och kassaserviceutredningens betänkande Postmarknad i förändring (SOU 2005:5) skickats till ett urval av myndigheter, företag inom postsektorn och berörda organisationer för samråd (se bilaga 6). Uppdraget och dess genomförande Möten med företag och organisationer Vi har träffat företrädare för . anordnade Posten ett studiebesök för utredningen till brevterminal och Postens verksamhet på . Vi har träffat företrädare för . Den särskilde utredaren och utredningens sekreterare var på ett studiebesök på ett av utdelningskontor samt splitcenter i . Representanter för har även haft ett möte med den särskilde utredaren och utredningens sekreterare . Vi har träffat företrädare för Fria postoperatörers riksförbund. Posten, , och Fria postoperatörers riksförbund har getts möjlighet att till utredningen inkomma med sin respektive beskrivning av postmarknaden, vilket har utnyttjats av Posten och . Utredningens sekreterare har träffat företrädare för Tidningsutgivarna för att diskutera frågor rörande samdistribution av dagstidningar och post. Forum för fastighetsboxar har i en skrivelse lämnat sina synpunkter på behovet av en övergång till postutdelning via fastighetsboxar. har i en skrivelse anfört att det behöver göras en översyn av tullagstiftningens bestämmelser om kontroll av post- försändelser. Den särskilda utredaren, utredningens sekreterare och experterna träffade represent- anter för och för att diskutera gemensamma frågor med anledning av genomförandet av postdirektiv. Posttjänsterna har stor betydelse i EU:s ekonomi. omsatte posttjänsterna i EU eller av EU:s BNP. Sektorn för posttjänster är också en viktig arbetsgivare. var omkring 1,6 miljoner personer anställda direkt av operatörerna. Brevvolymerna på den europeiska brevmarknaden ökade fram till och med och har varit tämligen konstanta. De största ökningarna har observerats i de medlemsländer som anslöts till EU 2004 och 2007. har dock väsentliga volymminskningar observerats i många länder. Posttjänsterna befinner sig i gränslandet mellan kommunikationer, reklam och transporter och är tillsammans med andra transport-, logistik- och kommunikationstjänster en nyckelbransch i EU:s ekonomi. Dessutom ger posttjänsterna en samhällsnytta vars eko- nomiska värde är stort. De är ett viktigt medel genom vilket såväl enskilda personer som företag kan kommunicera och få information. Posttjänsterna betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse vilket framgår av skälen 3 och 4 till postdirektiv och av artikel 17 i och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden. Post- sektorn har genomgått en omfattande utveckling och postoper- atörerna möter nu konkurrens från elektroniska kommunikations- medel. Utvecklingen gör det nödvändigt för postoperatörerna att anpassa verksamheten så att den bättre motsvarar kundernas behov. På grund av det pågående öppnandet av marknaderna för posttjänster i möter de etablerade postoperatörerna dessutom ökad konkurrens från nya aktörer. Som svar på dessa förändringar har postoperatörerna avsevärt förbättrat effektiviteten genom att omstrukturera verksamheten, vilket har inneburit kostnadskontroll och bättre kvalitet på tjänsterna. En omstrukturering av processerna för posthantering har i sin tur ofta lett till, eller har föranletts av, utveckling av nya produkter och koncept. Fysisk post ersätts allt mer av leverans via flera olika kanaler och skräddarsydda lösningar för kunderna. Ett exempel på detta är utvecklingen av de hybridposttjänster som erbjuds av de flesta postoperatörer. Det kan t.ex. vara fråga om att avsändaren lämnar brevet i elektronisk form till postoperatören som sedan skriver ut brevet och distribuerar det till mottagaren. En del postoperatörer går till och med ett steg längre och ger sig in på angränsande marknader genom att utveckla IT-tjänster för kunderna. Utvecklingen av nya tjänster och mervärdestjänster är en reaktion på konkurrensen från elektronisk kommunikation och de möjligheter som den tekniska utvecklingen erbjuder. När postmarknaderna i EU:s medlemsländer genom postdirektiv öppnas fullständigt för konkurrens kan det bli intressant för de stora operatörerna att även börja agera internationellt på brevmarknaden. Det finns vissa tecken på att de tidigare nationella brevföretagen i allt större utsträckning etablerar sig i flera länder eller att man söker strategiska samarbeten med varandra över nationsgränserna. Företagen börjar se brevmarknaden som en internationell marknad, åtminstone i . Nederländska TNT har exempelvis varit aktivt internationellt med etableringar i både och . Norska Postens dotterbolag har förutom i nu även verksamhet i . Den första verkliga sammanslagningen av två nationella post- företag blir den mellan svenska och Post A/S. Det råder ingen större tvekan om att flera internationella affärer eller samarbeten kommer att följa. Genom sådana affärer kan kon- kurrenssituationen, både i ett europeiskt och i ett nationellt marknadsperspektiv, snabbt förändras. postdirektiv öppnar även upp möjligheter för etablerandet av små lokala aktörer. Denna typ av små lokalpostföretag finns även i och många av dessa erbjuder en differ- entierad merservice, exempelvis hämta-/lämnaservice, frankering, sortering etc. till sina kunder. Den svenska brevmarknaden är en mycket diversifierad marknad. Kunderna omfattar alla typer av aktörer, från hushåll som köper ett fåtal frimärken till storkunder som banker, försäkringsbolag och myndigheter som skickar miljontals försändelser. Brev är dock primärt en kanal för information från företag till hushåll. Nedanstående beskrivning av brevmarknaden är i stort hämtad från Post- och och konkurrens 2009. Brevmarknaden, dvs. marknaden för adresserade inrikes försänd- elser upp till , brukar delas in i tre delmarknader. Sändningar (serier av försändelser med samma format och vikt som vanligtvis produceras industriellt och med hjälp av datorstöd). Kontorspost (post som normalt frankeras i frankeringsmaskin och vanligtvis distribueras som enstaka försändelser). Övriga enstaka försändelser, s.k. brevlådepost (post som postas i brevlåda -vanligtvis frankerad med frimärken -och distribueras som enstaka försändelser). Brevmarknaden uppvisade en kraftig tillväxt . Med en stadig och kraftig ökningstakt nära nog för- dubblades volymen från 1,6 miljarder försänd- elser till 3,0 miljarder. Perioden till uppvisade mark- naden tämligen stabila volymer på över 3 miljarder försändelser dock med en neråtgående trend på i genomsnitt . befordrades enligt Post- och statistik totalt 3 088,9 miljoner adresserade försändelser av de svenska post- operatörerna vilket innebär en minskning jämfört med närmast föregående år. fanns i 31 postoperatörer som med några enstaka undantag bedriver postverksamhet. åter- kallade fyra tillstånd antingen på operatörens begäran eller efter konkurs. Som mest fanns det fler än 100 postoperatörer med tillstånd. Posten har en särställning på den svenska postmarknaden beroende dels på sin storlek och finansiella styrka, dels på att bolaget har ålagts att tillhandahålla de s.k. samhällsomfattande tjänsterna på postområdet. Av de övriga postoperatörerna är , ägt av norska Posten, det i särklass största företaget. Postens volymer har minskat med till 2 749,8 miljoner försändelser. volymer har ökat med till 330,1 miljoner försändelser. Postens andel av antalet försändelser har minskat med 1,6 procent- enheter medan andel har ökat i motsvarande omfattning. Övriga privata operatörers andelar har minskat något. Beträffande Postens lönsamhet på meddelandesidan var rörelse- resultatet vilket ger en rörelsemarginal på . var rörelse- resultatet närmare 2 miljarder och en rörelsemarginal på . Verksamheten har sedan bolagiseringen genererat rörelsemarginaler mellan . har alltsedan starten haft svårt att uppnå lönsamhet. Verksamheten har i sin helhet i princip uppvisat negativt resultat med undantag . Många av de små lokala operatörerna har också haft svårigheter att få stabil lönsamhet i verksamheten. Några har inte överlevt, medan andra lyckats driva verksamheten med positivt resultat .