sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Förverkligandet av dessa mål ställer nya krav på samhällsplaneringen som just sam- hällsplaneringen förutsätts utgöra ett aktivt redskap för att uppnå målen. De instrument som finns tillgängliga är inte alltid utformade på ett sätt som kan möta ställda krav och förväntningar. Utredningen konstaterar att fysisk samhällsplanering är över- gripande och samordnande till sin karaktär och syftar till att orga- nisera olika funktioner och verksamheter till en fysisk helhet. Fysisk planering på nivå styrs av kommunerna enligt PBL. Övergripande fysisk planering med helhetsperspektiv på regional och nationell nivå bedrivs i många EU-länder men har ingen tydlig och allmän svensk författningsreglerad form. Sådan planering bedrivs i i allt större omfattning med ett sektorsperspektiv av vissa sektorsmyndigheter. samhällsplaneringsfrågorna drivs efter olika agendor, beroende på om man ser frågorna ur ett miljö-, energi-, infrastruktur-, regional- ekonomiskt eller annat perspektiv. Nationella strategier för olika frågor efterlyses i olika sammanhang och regeringen har i flera pro- positioner uppmärksammat behovet av ökad samordning av samhällsplanering för olika ändamål. Det saknas med andra ord ett helhetsperspektiv, och metoder och former behöver utvecklas för att hantera de regionala och nat- ionella dimensionerna i syfte att samordna och organisera olika funktioner och verksamheter till en fysisk helhet, givet de förut- sättningar som ges av det svenska planeringssystemet. (Se även underlagsrapport). Utredningen föreslår i avsnitt 4.5.1 att utvecklar en samlad politik för ett hållbart sam- hällsbyggande. Enligt utredningens mening har utifrån sitt myndig- hetsansvar till uppgift att bevaka helhetsperspektivet i samhälls- planeringen på alla nivåer. Utredningen anser dock att för att kunna utföra sin uppgift behöver ett förtydligat mandat att på nationell nivå vara samordnande för samhällsplaneringen och före- slår i avsnitt 4.5.1 att regeringen ger ett tydligt mandat att driva frågor om ett hållbart samhällsbyggande bl.a. gentemot andra myndigheter. För att utveckla och åskådliggöra helhetsperspektivet bör ha till uppgift att utarbeta nationella tvärsektoriella strategier inom samhällsbyggnadsområdet som ger uttryck för en helhetssyn beträffande markanvändning och hushållning med mark och vatten i ett nationellt perspektiv. Sådana strategier ska kunna tjäna som ett samlande underlag för sektorernas planering och ge en samlad inriktning mot ett hållbart och attraktivt samhällsbyggande för den fysiska planeringen på olika nivåer. (1994:14) 2009 – förslag till vision är ett exempel på en sådan strategi. EU-samarbetet på området bör kunna ge underlag och inspiration i utvecklingsarbetet. Många frågor behöver hanteras i samhällsplaneringen på regional och mellankommunal nivå. Sambanden mellan fysisk planering och regional utveckling behöver operationaliseras. Strandskyddsfrågor, vindkraftsfrågor och landskapsbildsfrågor är exempel på frågor med regionala dimensioner som behöver hanteras samlat i plane- ringen. Statliga intressen behöver samordnas. Regeringen har i flera propositioner uppmärksammat samordnande och pådrivande roll när det gäller samhällsplaneringen. olika regionala organ behöver stöd och vägledning i arbetet med mellankommunala frågor och regional utveckling och länsstyrel- serna behöver stöd i sin samordnande roll och i arbetet med att utveckla regionala planeringsunderlag. Utredningen anser att bör ha till uppgift att utveckla metoder för att hantera mellankommunala och regionala dimensioner i en sektorsöver- gripande samhällsplanering. Arbetet med regionala frågor och nationella strategier bör enligt utredningens mening kunna utgöra en del i systematiska arbete med kunskapsuppbyggnad och metodutveckling. Det bör också kunna ge också bättre möjligheter för att följa utvecklingen när det gäller samhällsplaneringen och hushållningen med mark och vatten i landet, ge underlag för samordning av statliga intressen samt utgöra ett värdefullt stöd för regionalt utvecklings- arbete och översiktlig planering. Sammantaget bör det kunna ge bättre förutsättningar att utöva uppsikt över plan- och byggväsendet och ge vägledning till kommuner, läns- styrelser och andra aktörer. Med tanke på kompetens och ansvar när det gäller planering anser utredningen att bör tilldelas en central roll i det kommande arbetet med havsplanering. har, bl.a. till följd av sin författningsenliga uppgifter, det långsiktiga och övergripande ansvaret för arbetet med en hållbar stadsutveckling. Delegationen för hållbara städer ska –2010 verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationen ska enligt sitt uppdrag i samarbete med kommunerna, marknadens aktörer och andra parter underlätta och stimulera arbetet med att genom integrerad, sektorsövergripande planering, höjda ambitionsnivåer och användande av ny teknik åstadkomma väl- fungerande och attraktiva stadsmiljöer där hög livskvalitet går hand i hand med förbättrad miljö, ekonomisk tillväxt, social samman- hållning och minimerad klimatpåverkan. Vidare ska delegationen hantera det ekonomiska stödet om till investeringar för åtgärder som främjar hållbar stadsutveckling i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. ska enligt förordningen om statligt stöd för hållbara städer (SFS 2008:1047) och 2009 års regleringsbrev bistå delegationen med bl.a. administrativt stöd, analys och bedömningar beträffande ansökningar om bidrag samt underlagsmaterial och analyser i delegationens arbete. Enligt för- ordningen övertar delegationens roll . Delegationen sorterar under Miljövårdsberedningen men har ansvar och uppgifter som mycket nära ansluter till allmänna ansvar för att främja ett hållbart stadsbyggande. Utred- ningen anser att det finns anledning att överväga att placera delega- tionen under och redovisar i avsnitt 2.6.4 ett förslag till hur regleringen i instruktionen kan ske. Mot bakgrund av Rådets för arkitektur, form och design rapport Ett centrum för arkitektur, form, design och gestaltningen av den gem- ensamma miljön har regeringen gett i uppdrag att bl.a. främja och förmedla kunskap om hur en ökad kvalitet inom arkitektur, form och design kan bidra till samhällsutvecklingen. Det vidgade uppdraget innebär att museet i sin verksamhet kan anlägga ett helhetsperspektiv på frågor som rör den fysiska miljön, vad gäller byggnader, anlagda miljöer och föremål. Arkitektur- museet ska bl.a. samverka med myndigheter som t. ex. och andra offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå som på olika sätt ansvarar för arkitektur-, formgivnings-, samhälls- planerings- och stadsutvecklingsfrågor. ska i en rapport till regeringen redovisa hur organisa- tionen anpassas till det vidgade uppdraget och vilka insatser som gjorts och planeras inom ramen för uppdraget. Enligt budget- propositionen 2009 avser regeringen också att ge ett uppdrag till museet att i samråd med andra berörda myndigheter och organisa- tioner utveckla samverkan kring arkitektur-, formgivnings- och stadsmiljöfrågor. Rådet ansåg i sin rapport att den starka betoning av kvalitetsfrågan i ett medborgarperspektiv i det föreslagna cen- trumets verksamhet gör att bör vara en nära samverkans- part med den stora kunskapsmassa verket äger och de breda kontakter man har i verksamheten. stadsmiljöråd är ett rådgivande organ till vad gäller verksamheten kring byggd miljö, fysisk planering och boende. Rådet ska vara en kompetensresurs och ett forum för idéutbyte och diskussion kring aktuella frågeställningar inom främst samhällbyggnadsdivisionens ansvarsområde och utgöra en kontaktbrygga för verket till såväl forskning som praktisk erfaren- het inom området. Enligt utredningens mening bör delta i arbetet med att utveckla samverkan för att skapa bättre förutsättningar och möjlig- heter för sitt arbete med hållbar stadsutveckling. I detta samman- hang bör verket överväga stadsmiljörådets roll. Rådet för arkitektur, form och design föreslog i sin rapport att Arkitekturmuséet övertar uppgift att administrera och fördela stödet till icke-statliga kulturlokaler. Regeringen ansåg i budgetpropositionen 2009 att det finns skäl att avvakta resultatet av denna utrednings arbete innan det görs någon förändring i för- valtningen av bidraget till icke-statliga kulturlokaler. Rådets motiv för att låta Arkitekturmuséet överta ansvaret för stödet till icke-statliga kulturlokaler som uppgår till ca var dels att Rådet ansåg att kraven på arkitektonisk kvalitet i pro- jekten borde skärpas, dels att hälften av anslaget borde omfördelas för att ingå i den föreslagna verksamheten. Utredningen bedömer att bedriver en väl fungerande verksamhet beträffande stödet till icke-statliga kulturlokaler. Enligt utredningens mening bör kraven på arkitektonisk kvalitet i pro- jekten kunna tillgodoses på ett tillfredsställande sätt inom ramen för den framtida samverkan kring arkitektur-, formgivnings- och stadsmiljöfrågor. Utredningen anser att även fortsatt bör ha ansvaret för stödet. Redovisning av tillståndet i landet beträffande samhällsplanering och bebyggelseutveckling Utredningen anser att bör få i uppdrag att redo- visa tillståndet i landet beträffande samhällsplanering och bebygg- elseutveckling. Redovisningen bör innehålla beskrivning av utveck- ling och tendenser, bl.a. beträffande läget för kommunernas plan- läggning och de viktigaste planeringsfrågorna i länen. Närmare utformning av och innehåll i redovisningen bör bestäm- mas i dialog mellan och regeringen. Utredningen anser att det kan finnas anledning för att överväga att också utforma och ge ut en mera lättillgänglig skrift som uppmärksammar utvecklingstendenser och intressanta fakta beträffande planering, byggande och boende i landet. Motivet skulle vara att med ett intresseväckande innehåll i en sådan publika- tion kunna öka intresset för samhällsbyggnadsfrågor hos allmän- het, politiker och media. 6 Byggande och förvaltning ska bedriva verksamheten utifrån en helhetssyn som bygger på kunskap om såväl byggregelsystemet i dess helhet som dess tillämpning i praktiken byggregler förenklas och ges en ny struktur. får ansvar för tillsynsvägledning i byggtillsynen. får ett uttalat ansvar för kulturhistoriskt värdefulla byggnader är enligt sin instruktion förvaltningsmyndighet för byggade och förvaltning av bebyggelsen. I kapitlet behandlas verksamhet inom området Byggande och förvaltning. Frågor om verksamhet, resurser, styr- ning m.m. i övrigt som övergripande berör behandlas i kap 2–4. Verksamheten inom området Byggande och förvaltning hanteras huvudsakligen vid och Bygg- och förvaltningsenhet. Enheterna beskrivs närmare i bilaga 3 Verk- samhetsbeskrivning. 6.2.1Boverkets uppgifter inom området huvudsakliga ansvar inom området Byggande och för- valtning är att meddela föreskrifter som verket bemyndigas genom PBF och BVF, förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem (OVK) och förordningen (2006:1592) om energi- deklarationer för byggnader. Vidare har tillsynsansvar för marknadskontrollen av byggprodukter enligt förordningen (2005:893) om marknadskontroll av varor. Enligt instruktionen ska utöver att meddela före- skrifter också, ha uppsikt och tillsyn över de föreskrifter man meddelar, följa, beskriva och analysera utvecklingen i fråga om byggande, följa upp och utvärdera effekterna av tillämpningen av lagar och förordningar och användning av andra styrmedel, bedriva informationsarbete om gällande och nya regler, m.m., föreslå åtgärder och ändringar för att syftet med reglerna och andra styrmedel ska nås medverka i internationellt samarbete som syftar till att harmo- nisera egenskapskraven på byggnader och byggprodukter verksamhet inom området styrs också av beställningar i regleringsbrev och regeringsuppdrag. Enligt regleringsbrevet ska insatser vid byggande och förvaltning inriktas på att ta fram, utveckla, sprida och höja kunskapen om verifierbara funk- tionskrav. Åtgärder inriktade på förvaltningsskedet ska utvecklas. Insatserna ska särskilt inriktas på effektiv energianvändning, god inomhusmiljö och tillgänglighet. Målet för uppsikt över byggnadsväsendet är att med- verka till en effektiv, ändamålsenlig och enhetlig tillämpning av PBL, BVL och föreskrifter i syfte att uppnå en god kvalitet i byggande och förvaltning. Marknadskontrollen ska vara effektiv och säkerställa att bygg- produkter, enligt BVL och produktsäkerhetslagen avseende ansvarsområde, som gjorts tillgängliga på marknaden, uppfyller gäll- ande krav. Vidare ska öka samarbetet för att främja stånd- punkt i EU-arbetet, Europaharmoniseringen och det internationella arbetet. De olika målen åtföljs av ett antal relativt detaljerade återrappor- teringskrav som i vissa fall utgör en slags uppdrag som förtydligar hur arbetet ska utföras. Särskilda uppdrag lämnas i regleringsbrevet bl.a om regelför- enkling, uppföljning av energikrav i nya byggnader och uppföljning av energideklarationer. 6.2.2Boverkets verksamhet inom området Verksamheten inom området kan delas upp i: Föreskrifter och allmänna råd avseende krav på byggnader och yttre miljö, Enligt aktivitetsplanerna beräknar berörda enheter att använda ca 35 årsarbetskrafter inom området. Tre femtedelar till insatser beträffande hållbart byggande och förvaltning, en fjärdedel till uppsikt och övriga lika fördelat på samarbete inom EU och internationellt och marknadskontroll. Föreskrifter och allmänna råd avseende krav på byggnader och yttre miljö centrala verksamhet inom området är att i BBR och BKR utveckla de krav på byggnader som följer av bestämmelserna i 2 § BVL i BVF. Verket arbetar också med att utveckla, sprida och höja kunskapen om gällande och nya regler. i första hand genom skriftutgivning och genom sin hemsida. anordnar också konferenser och kurser då nya regler introduceras. kommer ha ett flertal kurser om introduktionen av eurokoderna gällande byggnaders bärförmåga. bedriver ingen löpande kursverksamhet om byggreglerna och övriga byggföreskrifter i sin helhet. Sådan verksamhet bedrivs av flera utbildningsföretag. har haft i uppdrag att omvandla före- skrifternas utformning från detaljerade krav med tekniska lösningar till rena funktionskrav. Ett problem är att funktionskraven ska vara verifierbara på ett entydigt sätt, så att byggherren, kontrollanten och tillsynsmyndigheten på ett självklart sätt eller med en föreskriven metod ska kunna avgöra om kravet har uppfyllts eller inte. I bilaga 5 beskrivs problemet närmare och redogörs för hur det löses i och . Arbetet med att genomföra och införliva byggproduktdirektivet utförs inom EU av Europeiska kommissionen och den ständiga byggkommittén (SCC), där representeras av . Till sin hjälp har kommissionen och SCC den förberedande tekniska gruppen (PG) samt olika expert- och arbetsgrupper för olika pro- blemområden, till exempel brandområdet. Den ständiga byggkommittén fattar beslut om vilka produkt- grupper där standardiseringen ska utfärda tekniska specifikationer som ska utgöra underlag för CE-märkning av produkter. Besluten fastslår nivån för bestyrkande av respektive produktgrupp, och de publiceras i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). I SCC diskuteras också de mandat som ges till standardiser- ingen eller till den europeiska organisationen för tekniska god- kännanden och olika vägledningsdokument som behövs för en entydig behandling av olika frågor. föreskrifter om byggnaders bärförmåga, stadga och beständighet, finns i två parallella system, dels som före- skrifter samlade i BKR och dels som Eurokoder som är europeiska standarder, för vilka successivt tar fram nationella val av parametrar. Dessa val publiceras på under namnet , europeiska konstruktionsstandarder. Eurokoderna ersätter de nu gällande nationella reglerna efter en övergångstid . För svensk del kommer således konstruk- tionsregler i sin nuvarande utformning inte att finnas kvar och eurokoderna kommer hädanefter endast att finnas tillgängliga som SIS standardblad. Totalt ersätts konstruktionsreglerna av 59 olika Eurokoder. Med stor sannolikhet kommer flera delar av nuvarande bygg- regler att bytas ut mot nya Eurokoder. Hur många Eurokoder det slutligen blir, vilka område de kommer att täcka och när arbetet blir klart är ovisst i ett tidsperspektiv om 10–. EU har också tagit fram standard för hissar och hur de ska infogas i en byggnad för att kunna godkännas. Standardiserings- arbetet fortgår för alla slags byggprodukter. experter deltar i standardiseringsarbetet antingen som medverkande svenska representanter i det operativa arbetet eller som remissbesvarande tekniska experter, oftast genom deltagande i ett trettiotal svenska tekniska kommittéer. , och byggsektorn driver en referens- grupp (EU-Bygg) för utbyte av information om främst EU-frågor. deltar i arbetet med Kommissionens förslag till Bygg- produktförordning, (10037/08 MI ENT 110 COMPLET 197 CODEC 676) och i ett antal arbetsgrupper och kommittéer som hanterar bl.a. Hissdirektivet (95/16/EG), Direktivet för linbane- anläggningar (2000/9/EG) och Direktivet om byggnaders energi- prestanda (EPBD, 2002/91/EG). Vidare arbetar med uppföljning av arbetet i gruppen för anmälda organ (GNB) och administration av notifieringar av dessa. SWEDAC gör notifie- ringarna men är remissinstans och mottagare av notifi- eringar under byggproduktdirektivet samt hissdirektivet och direk- tiven för linbaneanläggningar. Vidare deltar i ett europeiskt samarbetsprojekt om innemiljö, hälsa och byggmaterial. Informella kontakter mellan och de övriga nordiska byggmyndigheterna sker ständigt. Det finns en nordisk hissgrupp (INSTA-M, internordisk standard), och deltar i projekt om handelshindrande brandkrav i . De standardblad, som hänvisar till i byggreglerna, utarbetas och ges ut av () som också deltar vid framtagandet av eurokoder. SIS är en medlemsbaserad, ideell förening som arbetar med stan- dardisering inom ett stort antal områden däribland Bygg- och anläggning och Miljö och Energi. Genom att bli medlem i SIS kan branschföretag och organisationer bli informerade om, men också vara med och diskutera och påverka tillkomsten av nya standarder. finns 1 450 företag och organisationer som medlemmar. SIS databas innehåller över 70 000 sökbara produkter. Ett standardiseringsprojekt finansieras av deltagande företag, organisationer, myndigheter och andra intressenter via särskilda projektavgifter. När en standard är fastställd och klar publiceras den och blir tillgänglig mot ersättning. Vinsten av försäljningen förs tillbaka till föreningen och bidrar till att finansiera verksamheten. Standardbladen kostar runt per styck oavsett vilken standard det gäller. var SIS:s om- sättning . deltar i 20 av 40 kommittéer som arbetar med bygg- och anläggningsfrågor inom SIS. Verket betalar 1–1,till SIS som en form av projektavgift. Övriga föreskrifter som meddelas av Förutom byggreglerna utfärdar ett antal andra föreskrifter som rör byggnader och den fysiska miljön. Det är bl.a. föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilationssystem (BFS 1991:36), hissar och vissa andra motordrivna anordningar (BFS 1994:25), effektivitetskrav för nya värmepannor som eldas med flytande eller gasformigt bränsle (BFS 1997:58), vatten- och värmemätare (BFS 1994:27), energideklaration för byggnader (BFS 2007:4), undanröjande av enkelt avhjälpta hinder (BFS 2003:19), samt om tillgänglighet på allmänna platser (BFS 2004:15). ansvarar för uppsikten och tillsynen över de föreskrifter man meddelar. Man ska också enligt sin instruktion följa, beskriva och analysera utvecklingen i fråga om byggande och följa upp och utvärdera effekterna av tillämpningen av lagar och förordningar och användning av andra styrmedel. bedriver ingen konti- nuerlig uppföljning på eget initiativ varken av bygglov- och till- synsprocess i kommunerna eller den faktiska byggnadsverksamheten. Däremot utför ett antal utredningar som kan beröra dessa områden , ofta på regeringens uppdrag. gav 1995 ut Boken om lov, tillsyn och kontroll. Huvuddelen av texten i skriften hänför sig till författningsbestäm- melser, förarbeten och till prejudicerande domar eller beslut. Skriften har reviderats 2004 och en ny revidering är aktuell. Tillsynsprocessen beskrivs närmare i bilaga 5. Kompetens och certifiering i tillsynsprocessen har ansvar att meddela föreskrifter om certifiering av fri- stående sakkunniga kontrollanter, kvalitetsansvariga och funktions- kontrollanter för ventilationskontroller. Arbetet utförs vid Bygg- regelenheten och har meddelat föreskrifter för fri- stående sakkunniga inom områdena brand, kulturvärden och energi. pågår arbete med att skriva regler för certifiering av fristående sakkunniga kontrollanter inom området tillgänglighet. Certifieringen utförs av företag som har ackrediterats av SWEDAC. För certifiering krävs vissa grundkunskaper i ämnet i fråga, yrkesverksamhet inom området samt kunskap om PBL med gällande byggregler och vissa andra lagstiftningar,. Sökanden genom- går kunskapsprov. ansvarar för att hålla ett aktuellt register över alla certifierade personer. Registret finns utlagt på . ansvarar enligt BVF för marknadskontroll av bygg- produkter och är marknadskontrollmyndighet enligt marknads- kontrollförordningen. Verket har ansvar för att utöva marknadskontroll över byggprodukter samt hissar, skidliftar och vissa pannor. Uppgiften är att genom en förtroendeskapande mark- nadskontroll säkerställa den fria konkurrensen på lika villkor och att produkter som finns på marknaden uppfyller de deklarerade egenskaperna. Verket ska se till att felaktiga produkter upptäcks och att berörda parter uppmärksammas på produkter som kan vara potentiellt farliga. startade en försöksverksamhet 2007 och utökades verksamheten. Flera produktgrupper har marknadskon- trollerats, och vidareutveckling av arbetsrutiner för fältverksamheten och planering av kommande produktområden pågår kontinuerligt. pågår en löpande verksamhet med handläggning av en ökande mängd inkommande och av initierade marknads- kontrollärenden. deltar i den europeiska administrativa samarbets- gruppen för marknadskontroll av byggprodukter (AdCo CPD), i samarbetsgrupper för marknadskontroll av hissar (AdCo-Lifts) och linbanor (AdCo-Cableways) samt i . driver som ett särskilt uppdrag från regeringen för när- varande projektet , en omfattande undersökning av den befintliga bebyggelsens status som ska redovisas . Uppdragets syfte är bl.a. att formulera nya delmål om fukt, mögel och buller till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö samt att undersöka eventuella samband mellan upplevd ohälsa och brister i inomhusmiljön. Även skador och energiåtgärder kommer att undersökas. Arbetet utförs genom besiktningar, mätningar och inomhus- miljöenkäter. Besiktningarna utförs i cirka 2 000 byggnader i 30 kommuner runtom i . 6.2.3Beröringspunkter med andra myndigheters verksamheter inom området bevakar arbetsmiljöfrågor bl.a. vid byggande och förvaltning av byggnader. Det finns samband mellan å ena sidan arbetsmiljölagstiftningen och å andra sidan bygglagstiftningen och andra regler som arbetar med, exempelvis för OVK och marknadskontroll. förespråkar en bättre sam- ordning och anpassning av regelverken och regeltillämpningen med syfte att kraven i arbetsmiljölagen bättre ska uppfyllas vid byggande och förvaltning och också beaktas vid tillsynen. I fråga om byggande har verksamhet beröring med främst när det gäller konstruktionsregler för broar och tunnlar. , och samarbetar med att ta fram eurokoder och med de nationella anpassningarna. Handisam är central förvaltningsmyndighet för samordningen av arbetet inom det handikappolitiska området och stöder i dess roll som sektorsansvarig myndighet för handikappfrågor. Kemikalieinspektionen är miljömålsmyndighet med ansvar för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.