sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — Att arrangera föreläsningar i samarbete med föräldraföreningar, bibliotek och ideella organisationer samt att upplåta lokaler för föräldragrupper och föräldrastödsprogram kan också vara ett sätt att använda den naturliga och icke-stigmatise- rande mötesplats för föräldrar som förskolan utgör. 13 (2008) Småbarnsföräldrars behov av stöd. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Erbjud kompetensutveckling av intresserad personal från olika profes- sioner till föräldrastödjare och föräldragruppsledare Intresserad personal bör ges möjlighet till kompetensutveckling i att leda strukturerade föräldrastödsprogram. Även företrädare för ideella organisationer bör inbjudas att delta. Tillgång till psykolog och specialpedagog inom förskoleverksamheten Många föräldrar efterfrågar tillgång till psykolog och specialpeda- gog och kurator i förskolan. Där den möjligheten finns har det visat sig vara en framgångsfaktor i det föräldrastödjande arbetet. Dock visar en inventering i 21 län att tillgången till denna kompe- tens inom förskoleverksamheten är mycket ojämnt fördelad.14 Länk 3 i Föräldrastödskedjan: 6 till 12 år Förutom de insatser som berör barnens hela uppväxttid rekommenderar utredningen: Kompetensutveckling för intresserad personal som möter barn och unga till föräldrastödjare Skolans samverkan med föräldrar bör framgå av de kommunala skolplanerna och i skolans kvalitetsredovisningar Erbjudande om strukturerade föräldrastödsprogram via skolan Utveckla former för föräldrasammankomster som stimulerar till dialog mellan föräldrar Öppna skolans lokaler för föräldrastödjande aktiviteter på kvällstid Skolan bör ha tillgång till kurator och psykolog 14 Preliminära resultat från en inventering som genomförts av SKL (muntlig information ). Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Kompetensutveckling för intresserad personal som möter barn och unga till föräldrastödjare Skolan har liksom förskolan en unik möjlighet att nå ut till föräld- rar med information om olika föräldrastödjande insatser i kommu- nen och att fånga upp och slussa barn och föräldrar med särskilda behov vidare till andra verksamheter. I skola och fritidsverksamhet, inom ideella organisationer och i öppna verksamhet finns olika personalkategorier som skulle ha god kompetens att leda föräldragrupper. Dessa bör ges möjlighet att vidareutbildas till föräldrastödjare. De kan tjäna som stöd och inspirationskälla för all personals samarbete med föräldrar och tillsammans med övriga intresserade fungera som ledare för strukturerade föräldrastöds- program. Elevvårdens personalkategorier kan fylla en viktig funk- tion i detta arbete. Flera forskare har lyft fram skolmiljöns och utbildningens betydelse som skyddande faktorer.15 Skolans samverkan med föräldrar bör framgå av de kommunala skol- planerna och i skolans kvalitetsredovisningar Skolan möter alla barn och föräldrar under och har därmed en unik möjlighet att i samverkan med föräldrarna arbeta långsiktigt med att stärka barnens hälsa och välbefinnande. Föräldrastödjande insatser i strikt mening ingår enligt läro- planen inte skolans ansvarsområden. Samverkan mellan hem och skola betonas dock i skolans styrdokument. En väg för kommu- nerna att stärka skolornas föräldrasamverkan är att lyfta fram för- äldrasamarbetet i de lokala skolplanerna och att detta redovisas i den kommunala kvalitetsredovisningen. Erbjudande om strukturerade föräldrastödsprogram via skolan Att skolan med fördel kan användas som arena i det föräldrastöd- jande arbetet visas i en del tidigare forskning. I en studie visade det sig att ett föräldrastödsprogram som kombinerades med en föräld- raledd läsgrupp hade god effekt.16 En av framgångsfaktorerna i detta program beskrevs vara att det uppfattades som allmänt och generellt och inte alls riktat mot föräldrar som misslyckats. 15Se exempelvis och (2000) Risk och prognos i socialt arbete med barn. 16Scott och (2003) The SPOKES project: Supporting parents on kids education. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp viktigt inslag var ett nära samarbete med skolan där läsgruppen var lokaliserad. Utveckla former för föräldrasammankomster som stimulerar till dialog mellan föräldrar Föräldrasammankomster kan vara utmärkta tillfällen för föräldrar såväl i skolan som inom föreningslivet, att träffas, lära känna var- andra och utbyta erfarenheter. Föräldrasammankomster som an- ordnas av olika aktörer, i form av cafédiskussioner eller temakvällar med medverkan av närpolis, fältassistenter med flera, är exempel på former för föräldraträffar som ger tillfällen till kontakt mellan föräldrar. I en studie där föräldrar till barn i låg- och mellanstadiet intervjuades framkom att många önskar mer informationsutbyte med andra föräldrar, intressanta föreläsningar i skolan och att föräldramöten ska innehålla mer diskussioner mellan föräldrar.17 Öppna skolans lokaler för föräldrastödjande aktiviteter på kvällstid Skolan utgör liksom förskolan en naturlig mötesplats för föräldrar och skolans lokaler kan med fördel nyttjas för föreläsningar och föräldragrupper. Skolans roll i det föräldrastödjande arbetet kan utöver föräldramöten och utvecklingssamtal vara att upplåta lokaler för föräldrastärkande aktiviteter till grupper av föräldrar som vill träffas, till studieförbund, ideella organisationer eller övriga aktö- rer. Skolan bör ha tillgång till kurator och psykolog Skolan möter alla barn och föräldrar under och har därmed unika möjligheter att i samverkan med föräldrarna arbeta långsiktigt för att stärka barnens hälsa och välbefinnande. Forskare har lyft fram skolmiljöns och utbildningens betydelse som skyd- dande faktorer.18 Kuratorer och psykologer kan stödja övrig perso- nal i deras elevvårdsarbete och har även kontakter med föräldrar. 17Kerstis (2008) Skolbarnsföräldrars behov av stöd i föräldraskapet. 18Se exempelvis och (2000) Risk och prognos i socialt arbetemed barn. SOU 2008:131 Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp utredningens underlag har framgått att föräldrar upplever elev- vårdspersonal som ett indirekt stöd. Länk 4 i Föräldrastödskedjan: Tonårstiden Förutom de insatser, berör barnens hela uppväxttid samt insatser under länk 3, rekommenderar utredningen: Ungdomsmottagningarna bör ingå i en lokal struktur för rådgiv- ning till föräldrar med tonåringar. Utveckla en virtuell familjecentral för tonårsföräldrar Utbudet av föräldrastödjande verksamheter till föräldrar med ton- åringar är generellt sett glest och varierar beroende på var i landet man bor. finns det mycket kunskap och erfarenheter om tonåringar lokalt och regionalt, som om den samordnades, även skulle kunna komma föräldrar till godo. Flera av de evidensbase- rade programmen är utformade för att anpassas till tonårsföräldrar och borde kunna användas i större utsträckning (se vidare kapitel 10). Ungdomsmottagningarna bör ingå i en lokal struktur för föräldrastöd Barnmorskor och kuratorer på ungdomsmottagningar har stor kunskap om frågor som rör unga människor. Den kompetensen bör även komma föräldrar till godo. Utredningen anser därför att ungdomsmottagningarna bör medverka i en lokal struktur för stöd till föräldrar med tonåringar. Det kan exempelvis handla om med- verkan vid föreläsningar, temakvällar eller telefonrådgivning. Utveckla en virtuell familjecentral för tonårsföräldrar Det finns behov av stödjande insatser och råd till föräldrar med tonårsbarn. Men jämfört med familjecentraler eller familjecentrals- liknande verksamheter för de små barnen kräver en tonårscentral samverkan mellan fler professioner och ideella organisationer som har kontakt med tonåringar. Ofta finns det redan en utvecklad samverkan mellan dessa olika aktörer i kommunen men sannolikt skulle det underlätta för ton- Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp årsföräldrar om dessa också kan utveckla ett gemensamt forum för stöd, råd och information till föräldrarna. Även om de inte rent fysiskt kan samlokalisera sina verksamheter efter familjecentrals- modell bör det vara möjligt att utveckla en virtuell Familjecentral för tonårsföräldrar. Det kan, i ett första steg, ske i form av en gemensam sajt på kommunens hemsida. 3Utredningens definition av föräldrastöd Utredningens definition av föräldrastöd Ett av utredningens uppdrag har varit att definiera vad som menas med föräldrastöd. Denna definition har arbetats fram i samråd med företrädare för myndigheter, professionella och ideella organisationer. Ett brett utbud av insatser som föräldrar erbjuds ta del av och som syftar till att främja barns hälsa och psykosociala utveckling. Föräldrastödet ska bidra till: Fördjupad kunskap om barns behov och rättigheter Att stärka föräldrar i sin föräldraroll. Utgångspunkt för definitionen är FNs barnkonvention. Med barn avses alla , i enlighet med denna. Målgruppen för för- äldrastödet är alla föräldrar oavsett familjestruktur. Forskning talar för att breda hälsofrämjande insatser och tidiga insatser till alla föräldrar har bäst effekt på folkhälsan.1 Föräldra- stödjande verksamheter ska bygga på kunskapsbaserade metoder och/eller kvalitetssäkras genom utvärderingar. Insatserna ska bidra till att stärka föräldrar i sin föräldraroll och bygga på deras egen kompetens och kraft. Det är föräldrar som är experter på sina barn och det är i första hand föräldrars och barns behov som ska styra innehållet i det stöd samhället organiserar. Men det finns vissa frågor som berör de flesta och där även sam- hället har ett intresse av att sprida kunskap. Det kan till exempel gälla information om: 1 (2000,) Folkhälsovetenskapligt lexikon. Utredningens definition av föräldrastöd barns behov av att knyta an till sina föräldrar barns rättigheter i enlighet med FNs barnkonvention förutsättningar för en positiv fysisk och psykisk utveckling hur man minskar risk för olycksfall kost och motion. Utredningens uppdrag är avgränsat till stöd som är direkt riktat till föräldrar och skall i första hand omfatta hälsofrämjande, generellt förebyggande insatser. 4 Barnens perspektiv och behov En viktig utgångspunkt i utredningsarbetet har varit barnens perspektiv och behov. Även om stödet ges till föräldrarna är det barnens hälsa, utveckling och välbefinnande som är i fokus. I två av fyra huvudprinciper1 tydliggörs att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet (artikel 3) samt barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade i alla frågor som berör honom eller henne (artikel 12). Utredningen har på olika sätt försökt att inhämta barnens perspektiv. Då små barn inte kan förväntas ha någon uppfattning om vilket behov av stöd föräldrar är i behov av har utredningen när det gäller mindre barn sökt kunskap i tidigare forskning samt i rap- porter bland annat från om hur barn ser på föräldrar och vilka egenskaper som beskrivs vara viktiga i ett gott föräldraskap. När det gäller tonåringar har utredningen utöver detta även fått möjlighet att ställa frågor kring hur man ser på för- äldrars behov av och tillgång till stöd i en enkät som Barnombuds- mannen distribuerat till drygt 1 000 högstadie- och gymnasieelever. Preliminära resultat som bygger på de drygt 350 svar som hunnit komma in, visar att av ung- domarna anser att föräldrar kan behöva stöd från andra vuxna. På frågan om vilket stöd och hjälp föräldrar kan behöva var de vanligaste svaren att föräldrar kan behöva få tips om trevliga saker att göra tillsammans med sitt barn, få råd om hur man ska göra om man blir arg på sitt barn, om hur man skapar regler tillsammans med sina barn och om hur man ger beröm och kritik till sina barn. Ungefär hälften av ungdomarna ansåg att föräldrar kan behöva få råd om hur man kan få mer tid för sina barn och om hur man kan upptäcka att ens tonåring använder narkotika. Föräldrar i ett bostadsområde eller i en bekantskapskrets kan ge varandra stöd genom att ha samma 1 fyra huvudprinciper beskrivs i artikel 2, 3, 6 och 12. För hela FN:s konven- tion om barnets rättigheter antagen av FN s generalförsamling , se exempelvis Barnens perspektiv och behov regler mot brottsliga handlingar samt mot alkohol och tobak. När det handlade om hur föräldrar kan få stöd var svarade drygt hälften av ungdomarna att släkt, grannar och vänner kan ge stöd till för- äldrar och att föräldrar kan gå kurs när de väntar barn eller på BVC . En tredjedel såg internetsidor respektive självhjälpsgrupp som bra sätt för föräldrar att få stöd medan något färre trodde att föräldrar kunde få hjälp via telefonrådgivning, tid- ningsartiklar eller radio- och TV-program. har på uppdrag av utredningen sammanställt studier kring barnens perspektiv.2 Bremberg fann vid sökning i databaser endast fyra studier som behandlar hur barn ser på för- äldrar och på hur en bra förälder ska vara.3 Utöver dessa återfanns en svensk C-uppsats4 som redovisade hur barn i årskurs 6 beskriver hur en bra förälder ska vara samt en rapport från Barnombudsman- nen5 på temat. Ett genomgående tema i alla dessa studier är att barn beskriver vikten av att föräldrar är snälla, stödjande och kan sätta gränser. I en D-uppsats6 intervjuas sex barn mellan vars för- äldrar deltagit i ett s.k. Komet program (se kapitel 10) om hur man upplever programmet och relationerna i familjen. Barnen upplevde ett ökat lugn både hos föräldrarna och hos dem själva, att de fått mer tid tillsammans med föräldern, att föräldrarna lyssnat mer på dem och fått en ökad förståelse för barnen. Resultaten indikerade med andra ord att programmet gav familjen verktyg för att stärka familjerelationerna, skapa större lugn och göra barnen mer synliga. Också självbilden hos barnen förbättrades. har en del indikationer funnits om minskat välmående hos barn och ungdomar i . I vissa rapporter7 beskrivs att den psykiska ohälsan hos barn och ungdomar har ökat. Barnen beskriver i större utsträckning ängslan, ångest och oro. En annan signal är att antalet sökande till BUP enligt verksamhets- 2Bremberg (2008) Ett barnperspektiv på stöd till föräldrar. Underlag tillsänt utredningen, daterat . 3Magen (1994) Good parents: Comparative studies of adolescents perception;, Cusinato (1998) Parenting styles and psychopathology; et al. (2001) Correspondence among informants on parenting: preschool children, mothers and ; Moshuus (2004) En sammenligning av forestillinger om godt foreldreskap blant ungdom och deres foreldre I og . 4Dahlin och (2005) Hur ska en bra förälder vara? En studie om hur en grupp 6:e klassare ser på ett gott föräldraskap. C-uppsats i socialt arbete. 5Barnombudsmannen (2007) , färdiga, gå! Om de yngsta medborgarna och deras rättigheter. 6Rooth (2007) Mamma vann, hon klarade allt! barns upplevelser av föräldrastödsprogrammet Komet. D-uppsats i folkhälsovetenskap. 7Socialstyrelsen (2001) Folkhälsorapport , Kommittén Välfärdsbokslut (2001) Barns och ungdomars välfärd, SOU 2001:55. Barnens perspektiv och behov cheferna fördubblats under en tioårsperiod.8 En enkätundersökning bland elevvårdspersonal visade att ansåg att arbetsuppgifterna för elevvården ökat och ansåg att andelen elever med påtaglig stress och koncentrationsproblem ökat under samma tidsperiod.9 I en rapport från UNICEFF10 där barns välmående i länder jämförs framgår att de dimensioner där de svenska barnen hade mindre positiva värden var när det gäller relationer till föräldrarna, avseende exempelvis hur ofta föräldrarna tillbringade tid med att prata med barnet respektive hur ofta man åt middag tillsammans. visar studier att stöd ifrån föräldrar är av stor bety- delse för barns och ungdomars välmående.11 I en analys som bygger på den s.k. barn-ULF undersökningen12 framträder samband mel- lan ungas relation till föräldrar och kamrater och deras psykiska välbefinnande. Barn som mer sällan pratade med sina föräldrar om problem liksom barn som inte kom särskilt bra överens med vuxna i deras hushåll beskrev oftare psykiska besvär. I de drygt 21 000 barn- samtal som inkom till 200713 var de fem vanligaste temana familjekonflikter, kamratrelationer, kärleksrelationer, ensamhet och mobbing. som i ett flertal rapporter har skildrat barns vardag och hur barn ser på sina familjer och nära relationer konstaterar att behovet av föräldrastöd verkar vara större än någonsin.14 Såväl ett behov av riktat stöd till vissa grupper som ett generellt stöd som kan hjälpa osäkra föräldrar i sina roller, beskrivs. Sammantaget kan man se att en bra relation till föräldrarna är avgörande för hur barnen mår och utvecklas. Att föräldrar får stöd i sin föräldraroll är något som i förlängningen kommer barnen till godo. 8Barnombudsmannen (2003) Barn- och ungdomspsykiatrin 2002-väntetider och resurser. 9Barnombudsmannen, , . (2002) Elevhälsa. Rapport från enkätundersökning bland skolsköterskor, skolpsykologer och skolkuratorer. (2007) Child poverty in perspective: an overview of child well-being in rich countries. 11Meeus et al. (1994) Separation–individuation revisited: on the interplay of parent–adolescent relations, identity and emotional adjustment in adolescence; Konu, Lintonen och Rimpelä (2002) Factors associated with schoolchildrens general subjective well-being. 12Brolin Låftman och (2004) Barns sociala relationer och psykiska välbefinnande. 13BRIS (2008) Vuxentelefon-om barn. 14Barnombudsmannen(2007) , färdiga, gå! Om de yngsta medborgarna och deras rättigheter. 5Ett folkhälsoperspektiv på föräldrastödsinsatser Kommittédirektiven betonar att stöd till föräldrar i deras föräldra- skap är särskilt viktigt ur folkhälsosynpunkt och att det behövs en gemensam teoretisk utgångspunkt som omfattar kunskap om risk- och skyddsfaktorer och om vilka insatser som är verkningsfulla. I detta kapitel ges därför en kort beskrivning av några centrala begrepp inom folkhälsoarbetet. Folkhälsoarbete handlar om systematiska och målinriktade hälsofrämjande insatser för att åstadkomma en god och jämlik hälsa för hela befolkningen och omfattar hela skalan av åtgärder från ekonomisk politik och lagstiftning till hälsoupplysning.1 Vanliga och användbara begrepp inom folkhälsoterminologin är risk- och skyddsfaktorer. Universell, selektiv och indikerad prevention är ytterligare begrepp, som beskriver olika nivåer i före- byggande arbete. Riskfaktorer kan ses som omständigheter hos individen eller hans/hennes omgivning som ökar sannolikheten för ohälsa och utveckling av problem, till exempel missbruk och psykisk ohälsa. Skyddsfaktorer är omständigheter som minskar risken för problemutveckling och kan sägas motverka eller kompensera för riskfaktorerna. Troligen är det förekomsten av viktiga skyddsfaktorer som är orsaken till att de så kallade maskrosbarnen klarar sig ganska bra i livet – trots att de vuxit upp under svåra förhållanden. Risk- och skyddsfaktorer kan kopplas till individen, familjen, kamrater, skolan eller samhället i stort. Många riskfaktorer sam- varierar. Till exempel bor familjer med låg utbildning oftare i socialt utsatta bostadsområden där våld och missbruk är vanligare. Det finns inga stora skillnader mellan könen eller mellan olika etniska 1 (2000) Folkhälsovetenskapligt lexikon. Ett folkhälsoperspektiv på föräldrastödsinsatser grupper vad gäller risk- och skyddsfaktorers påverkan. En del risk- och skyddsfaktorer kan ha en särskild betydelse av uppväxten. En djupare kännedom om när under uppväxten man ska försöka påverka vissa risk- eller skyddsfaktorer är en förutsättning för att de insatser som görs ska bli verkningsfulla2. Familjen är sannolikt den viktigaste risk- eller skyddsfaktorn så länge barnen bor hemma. En nära och förtroendefull relation mellan barn och föräldrar med balans mellan tydlig gränssättning och kärlek/värme är en viktig skyddsfaktor. Tydliga normer och för- väntningar, god anknytning samt att uppmärksammas för positiva handlingar är ytterligare exempel på skyddsfaktorer. Bristande till- syn, föräldrar som är positiva till normbrytande beteenden, till exempel alkohol och droger, allvarliga konflikter mellan föräldrar eller mellan barn och föräldrar är exempel på riskfaktorer.3 Ett medvetet och strukturerat folkhälsoarbete bör inriktas på att stärka skyddsfaktorerna och motverka riskfaktorerna runt barn och unga. Det finns ett omfattande vetenskapligt stöd för att olika former av föräldrastöd, som stärker föräldrarnas kompetenser, ger goda effekter på barnen (se kapitel 10). Fokus på riktade insatser för riskutsatta familjer eller generella insatser för alla? Olika nivåer av förebyggande föräldrastöd Inom det folkhälsopolitiska området har man använt olika begrepp för att beskriva förebyggande arbete. I skriften Nationell strategi för samverkan kring barn som far illa eller riskerar att fara illa4 förklaras de olika terminologier, som använts för förebyg- gande insatser på olika nivåer. Inom öppna verksamhet har man länge talat om generellt förebyggande arbete, som kan vara strukturinriktade insatser eller arbete som riktar sig till en bredare målgrupp, exem- pelvis alla småbarnsfamiljer. främsta fokus ligger inte på generellt förebyggande arbete. Däremot kan man arbeta på 2Ferrer-Wreder, och (2005) Framgångsrika preventionsprogram för barn och unga. 3Bassam och (2005) Elevers normbrytande beteenden. Resultat års med elever 9 och gymnasiets år 2. 4Myndigheten för skolutveckling, och 2006. Ett folkhälsoperspektiv på föräldrastödsinsatser generella arenor, till exempel inom en familjecentral, med riktade förebyggande insatser till riskgrupper som exempelvis barn till missbrukande föräldrar. Inom folkhälsoarbetet har man använt begreppet prevention. Det preventiva arbetet indelas i olika nivåer. Primärprevention är insatser som på det föräldrastödjande området riktar sig till alla föräldrar. Sekundärprevention riktar sig till riskgrupper medan ter- tiärprevention är förebyggande arbete som syftar till att begränsa problem som redan finns och förhindra att situationen förvärras. De flesta preventionsprogram för barn, unga och föräldrar har fram tills klassificerats som primära, sekundära eller ter- tiära. håller dock ett nytt klassificeringssystem på att ta över, inom det socialvetenskapliga fältet och framförallt inom preventionsforskningen. De nya benämningarna är universell, selektiv och indikerad prevention. Universella preventionsprogram riktar sig till hela befolkningen eller en bred population. Målet med dessa program är exempelvis att färre föräldrar ska drabbas av svåra sociala problem eller psykisk ohälsa. Selektiva program å sin sida riktar sig till målgrupper som bedöms som riskgrupper, utvalda ut- ifrån karaktäristiska som ålder, ekonomisk situation eller etnisk tillhörighet. Indikerad prevention innebär ett aktivt uppsökande av individer med tidiga tecken på problematik och har således inrikt- ning på den enskilda individen. I denna rapport används begreppen universell, selektiv och indikerad prevention för att beskriva olika förebyggande aktiviteter som riktar sig till föräldrar. Det kan tyckas vara en god strategi att koncentrera det förebyg- gande arbetet på de barn som redan har olika problem (indikerad prevention) eller på barn som befinner sig i riskzonen för att utveckla problem (selektiv prevention). Givetvis ska man rikta verkningsfulla insatser till dessa barn och deras föräldrar men om man försummar att också arbeta med universellt förebyggande och stödjande insatser missar man många barn som senare kommer att utveckla ohälsa i olika former. Det beror på att det inte går att säkert förutsäga vilka barn som i ett senare skede kommer att utveckla problem. En del av dem, som tidigt uppvisar tecken på en oroande utveckling, kommer att normaliseras medan andra barn istället utvecklar problem. Genom att satsa på universella förebyg- Ett folkhälsoperspektiv på föräldrastödsinsatser gande insatser har vi möjlighet att minska den andel av befolkning- en som senare skulle ha utvecklat problem om inga insatser görs5.