sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — Om man betraktar den nuvarande slutliga nationella använd- ningen av el går det inte att avgöra vilken produktionstyp av el, och därav orsakad primärenergianvändning, som går till en viss använ- dare eller ett visst ändamål.TPF13FPT Det är mot bakgrund av ovanstående beskrivning relevant att göra bedömningen att viktningsfaktorn för befintlig elanvändning i anges som det samlade medelvärdet för all nordisk elproduktion inklusive import/export av el. Utred- ningen använder därför medelel vid val av viktningsfaktor för bas- 13TP PT På marknaden säljs allt oftare specificerad el, t.ex. vindkraftsel. Trots detta går det gene- rellt inte att avgöra vilken energiproduktion och vilket energianvändningsändamål som mot- svarar varandra. årets energianvändning.TPF14FPT Detta återspeglar då också på ett korrekt sätt det verkliga, fysikaliska, behovet av primärenergi. De samlade nordiska elproduktionen exklusive import/export, genomsnitt för åren 2001 2005 import/export för åren 2001 2005 14TP PT Det kan noteras att viktningsfaktorn för medelel är högre för den genomsnittliga svenska elproduktionen än för den genomsnittliga nordiska. För förändringar i elanvändningen måste dock ett annat synsätt användas. Då är det relevant att studera vad som händer på marginalen i elsystemet. Med marginalel menas el producerad i de anläggningar som används för att täcka kortsiktiga förändringar i efterfrågan på el. den el som måste produceras om efterfrågan ökar, respektive den elproduktion som blir överflödig (dvs. inte produceras alternativt exporteras) om efterfrågan minskar. När det gäller minskad elanvändning till följd av effektivisering innebär detta så gott som alltid att det är fossileldad kondenskraft som blir överflödig. Den marginella förändringen blir på detta sätt korrekt fysikaliskt värderad. Kostnaderna för produktion av el är styrande för vilken typ av produktion som sker i varje given tidpunkt. I det nordiska elsyste- met består marginalelproduktionen huvudsakligen av kondenskraft, främst beroende på att denna typ av elproduktion har en hög rörlig produktionskostnad jämfört med t.ex. vattenkraft och kärnkraft.TPF15FPT Även i det Nordeuropeiska och det samlade Europeiska elsystemet består marginalelproduktionen av kondenskraft. Av Figur 4 fram- går de rörliga produktionskostnaderna för el i . El- branschen har konstaterat att investeringarna i nya kraftproduk- tionsanläggningar varit otillräckliga, och att detta har lett till att har blivit en elimporterande region.TPF16FPT Detta förstärker argumenten för att på den tidsram som direktivet omfattar betrakta marginalelproduktionen i ett euro- peiskt perspektiv. bedömer det som troligt att elproduktion och elanvändning i kommer att vara ungefär i balans , och att det till och med kan bli frågan om produktionsöverskott med denna tidshorisont. En sådan situation kan leda till en ökad export av el och ökat elutbyte med övriga under normala elproduktionsförhållanden. En sådan utveckling underbygger ut- redningens argument för att på den tidsram som direktivet om- fattar betrakta marginalelproduktionen i ett europeiskt perspektiv. 15TP PT I ett givet ögonblick kan andra produktionsanläggningar än kondenskraft ligga på mar- ginalen. En sådan effektbild som är en ögonblicksbild har liten relevans som approximation för vilket kraftslag som i volym (energi) räknat varierar med förändringar på elmarknaden. 16TP PT Underlag till utredningen från , daterat . Figur 4 Schematisk bild över den nordiska elproduktionen Det bör dock noteras att vad som är marginalel varierar momentant och påverkas av en rad faktorer, t.ex. aktuell slutanvändning, var i elsystemet den sker, ochbelastningssituationen i elnäten. Marginal- elen kan också förändras om produktionsmixen ändras. Detta kan utgöra skäl att regelbundet se över det val av viktningsfaktor som görs för marginalel. Å andra sidan är det nordiska elsystemets förändringstakt långsam. Detta talar för att det inte finns anledning att i det relativt kortsiktiga perspektivet, förändra viktningsfaktorn över tiden. Den totala nordiska värmekraft- produktionen av el var i genomsnitt 2005, med en årsvis variation där lägsta andel var 18 och högsta andel var . I detta ingick även el baserad på kraft- värmeproduktion. Den totala kondenskraftproduktionen av el exklusive kraftvärmeproduktionen varierade 2005 mellan , med ett genomsnitt på 8 procent.TPF17FPT Det innebär att merparten av all effektivisering för att uppnå direktivets minimimål om skulle kunna ske med kondensproducerad 17TP PT Underlag från , erhållet . marginalel i samtliga nordiska länder.TPF18FPT Hela den nordiska kondenskraftproduktionen kan dock inte elimineras. Motivet till detta är att det alltid krävs en viss mängd kondenskraft för att säkerställa elsystemets stabilitet. Mot denna bakgrund väljer utredningen att använda en vikt- ningsfaktor för marginalel för analys av effektiviseringsåtgärder. Val av viktningsfaktor för el Som beskrivits ovan beror valet av viktningsfaktor på hur system- gränser sätts. Mot bakgrund av den gemensamma avreglerade elmarknaden och i praktiken ett helt integrerat nordiskt elnät, använder utredningen den nordisk elmixen inklusive import och export för basårens elanvändning. I takt med att överföringskapa- citeten mellan det nordiska systemet och andra länder byggs ut kan det bli relevant att beakta en nordeuropeisk elmix. Det gjorda valet ger en rättvisande bild av den verkliga resursåtgången för andel i det nordiska elsystemet. Utredningen har analyserat primärenergibehovet avseende den nordiska elproduktionen inklusive import och export 2005, dvs. Analysen visar att i genom- snitt har mellan 1,41 och 1,54 kWh primärenergi behövt sättas in för att producera en kWh el för slutanvändning. Medelvärdet är 1,49. Utredningen använder därför viktningsfaktorn 1,5 för den samlade elanvändning under basåren. Som framgår av Tabell 1 är viktningsfaktorn för medelel högre för än för det nordisk genomsnittet. Det bör också poängteras att motsvarande faktor för den genomsnittliga europeiska elpro- duktionen är högre, sannolikt över 2. Detta beror på att den sam- lade europeiska elmixen består av en större andel kondensprodu- cerad el baserad på fossila bränslen eller kärnkraft än den nordiska elmixen. 18TP PT En konsekvens som skulle kunna uppstå av att effektivisera bort en så stor mängd kon- densproducerad marginalel är att den genomsnittliga viktningsfaktorn för el, medelel som används för basåret, skulle kunna sjunka något. Den framtida utbyggnaden av elproduk- tionen som sker löpande kommer också att inverka på den framtida viktningsfaktorn för medelel. Dock gör utredningen bedömningen att det kommer att ta innan vikt- ningsfaktorn kommer att vara signifikant annorlunda. Tabell 1 Viktningsfaktorer för basårens energianvändning baserad på den nordiska elmixen exkl. import/export inkl. import/export Källa: WSP Environmental, beräkningar baserade på underlag från och . I det kortsiktiga perspektivet är den nordiska marginalproduk- tionen av el främst baserad på koleldning, medan den framtida marginalproduktionen bedöms bestå av naturgasdriven kondens- kraft. Med en bedömd verkningsgrad i marginalproduktionsanlägg- ningarna på blir omvandlingsfaktorn för enbart kraft- anläggningen 2,5. Till detta ska läggas förluster i utvinning, tran- sporter, förädling och distribution, vilka sammantaget leder till en viktningsfaktor på cirka 2,8. Nya anläggningar för fossil kondens- produktion av el har dock en högre verkningsgrad. Elbranschen anger som en möjlig utveckling. Den naturliga för- yngringstakten för kraftproduktionsanläggningar leder till lägre genomsnittliga förluster och marginalproduktionsförluster.TPF19FPT Vidare bedöms elcertifikatsystemet påverka den framtida pro- duktionen av el med en ökad andel av förnybar energi. Detta kan möjligen leda till en sammantaget något lägre primärenergifaktor för marginalel. Handeln med utsläppsrätter kommer sannolikt att verka i samma riktning. Utredningen bedömer mot bakgrund av det anförda att en sam- mantagen viktningsfaktor på 2,5 är en god approximation. Detta värde sammanfaller också med det som anges som standardvärde i direktivet. Utredningen använder därför viktningsfaktorn 2,5 vid beräkning av effektivisering av elanvändning. Hänsyn har därvid tagits till att marginalelen kan vara olika för olika typer av effek- tiviseringsåtgärder.TPF20FPT 19TP PT Det finns i systemet anläggningar med verkningsgrad på eller strax däröver, vilket innebär en viktningsfaktor på 3,3 eller högre. Dessa anläggningar bedöms dock bli utfasade eller rustas upp . 20TP PT Skillnader kan bero på när som effektiviseringsåtgärderna har sin inverkan. har bistått med underlag som har använts för analys och beräkning av ovan beskrivna viktningsfaktorer. har dock föreslagit att analysen av möjliga effekter av olika energieffektiviseringsåtgärder inte ska ta hänsyn till användning av primärenergi för marginal produktion av el, utan enbart på slutlig användning av el. Ett sådant förfarande motsvarar att sätta värdet på viktningsfaktorn till 1. Det innebär att man helt bortser från alla förluster som uppstår i samband med utvinning, förädling, produk- tion och distribution av elen. Som utredningen slagit fast och utvecklat redan i kapitel 2, avsnitt 2.1, ska energieffektivisering ses ur ett systemperspektiv. Utredningen gör bedömningen att de verkliga effekterna av åtgärder endast kan fås genom att analysera marginaleffekter. Här- till kommer att klimateffekterna belyses bättre med ett marginal- perspektiv. Det kan dessutom konstateras av prissättningen på NordPool, dvs. den nordiska kraftbörsen, att marginalproduk- tionen normalt består av kondenskraft. 6 Viktningsfaktor för fjärrvärme Det finns flera avgörande skillnader mellan produktion av fjärr- värme och produktion av el. Den första är att fjärrvärmenät är lokala medan elnät är internationella. En andra skillnad är att lokala fjärrvärmesystem kan ställas om mycket snabbare än det i praktiken internationella elsystemet. En genomsnittlig viktningsfaktor för fjärrvärmeproduktionen i speglar inte den aktuella viktningsfaktorn i varje enskilt fjärrvärmenät, men enligt utredningen är en genomsnittlig nationell viktningsfaktor för fjärrvärmen en god bedömningsgrund för utvärdering av total nationell energieffektivisering (uppvärmning och tappvarmvatten) . Däremot kan en lokal viktningsfaktor behöva användas vid utformning av styrmedel avseende effektivare uppvärmning och tappvarmvattenvärmning. Utredningen har bett Svensk Fjärrvärme att bistå med beräk- ningar, dels av nationell genomsnittlig viktningsfaktor för fjärr- värmeproduktionen, dels av viktningsfaktorer för samtliga landets fjärrvärmenät. Svensk Fjärrvärme har lämnat sådana beräkningar till utredningen. Nationell genomsnittlig viktningsfaktor för fjärrvärme Beräkningarna av en nationell genomsnittlig viktningsfaktor för fjärrvärme baseras på faktisk levererad energi, på bränslevärden enligt 2006:32, fördelning enligt primärenergimetoden vid kraftvärme samt de kompletteringar rörande bränslevärden som redovisats ovan.TPF21FPT (2001 2005) har den genomsnittliga resursanvänd- ningen för fjärrvärmeproduktion minskat, vilket resulterat i att den nationellt genomsnittliga viktningsfaktorn för fjärrvärme har minskat från 1,0 till 0,89, med ett medelvärde på 0,93. Utredningen bedömer att viktningsfaktorn kommer att sjunka ytterligare i takt med förändringar i fjärrvärmesystemen. Bedöm- ningen bygger på fjärrvärmebranschens och prognoser, där en fortsatt tydlig trend mot ökad spillvärmeanvänd- ning i fjärrvärmenäten och ökad kraftvärmeproduktion ses för den framtida fjärrvärmeproduktionen. Kraftvärmen bedöms komma att leverera mer el än . Detta leder till att den genomsnittliga primärenergifaktorn för fjärrvärmen bedöms minska till cirka 0,6 till år 2016.TPF22FPT Viktningsfaktorer för lokala fjärrvärmenät Vid analys av de underlag om individuella fjärrvärmenäts vikt- ningsfaktorer som erhållits från Svensk Fjärrvärme framgår att spridningen är stor. Spridningen sträcker sig 2005 från 0,05 till 2,64, med ett medelvärde på 0,93. De stora skillnaderna beror på att de olika nätens skiftande förutsättningar avseende bränsleval och storlek. I analysen har näten därför delats in i tre grupper. Den minsta gruppen innehåller nät med leverans om högst 30 GWh , vilket sammanfaller med gränsen för handel med utsläppsrätter. Den mellersta gruppen innehåller nät som levererar mellan 31 och 500 GWh fjärrvärme. Den tredje gruppen slutligen omfattar de nät som levererar minst 500 GWh . Spridningen av nätens primärenergifaktor framgår av Figur 5 Figur 7. 21TP PT Bränslevärde är det energiinnehåll som respektive bränsle representerar. 22TP PT Beräkningen av den framtida genomsnittliga viktningsfaktorn för fjärrvärme baseras på gällande CEN-standard och de av utredningen använda viktningsfaktorerna. Primärenergifaktorns spridning i de minsta näten är mycket stor. I denna kategori finns ett tiotal nät med mycket låg primär- energifaktor genom att fjärrvärmeproduktionen i huvudsak baseras på industriell spillvärme, och ett tiotal mindre färdig värme- lösningar som baseras på fossil bränsleeldning eller elpannor som levererar värme till mindre områden. Den vanligaste lösningen i denna kategori är dock så kallade hetvattenpannor eldade med biobränsle. Dessa små nät levererade sammanlagt värme under basåren 2001 2005. Den genomsnittliga primärenergifaktorn i de små fjärrvärmenäten var under basåren cirka 1,21. Viktningsfaktorer för lokala fjärrvärmenät som levererar högst 30 GWh (sammanlagt slutlig energi under basåren). Genomsnittsvärden för perioden 2005. Källa: Svensk Fjärrvärme. Även i den grupp fjärrvärmenät som levererar mellan 31 och 500 GWh värme är spridningen stor för primärenergifaktorn, dock inte lika stor som bland de minsta fjärrvärmeleveranserna. I denna grupp varierar primärenergifaktorn mellan 0,05 och 1,8. Liksom i den första gruppen finns i mellangruppen ett tiotal fjärrvärmenät som baseras på leverans av industriell spillvärme, medan den vanligaste lösningen även i denna kategori är så kallade hetvattenpannor eldade med biobränsle. Genom dessa nät leve- rerades under basåren. Den genomsnittliga primärenergifaktorn i fjärrvärmenät var under basåren cirka 0,97. Figur 6 Viktningsfaktorer för lokala fjärrvärmenät som levererar mellan 31 och 500 GWh (levererade under basåren 2001 .2005 sammanlagt slutlig energi ). Genomsnitts- värden för perioden 2005. Källa: Svensk Fjärrvärme. Samtliga utom ett av de större fjärrvärmenäten, dvs. nät som levererar minst 500 GWh värme , har en primärenergifaktor som ligger under 1,0. I dessa nät är inslagen av kraftvärme, avfalls- eldning och industriell spillvärme stora. Dessa nät levererade under basåren 2001 2005. Den genom- snittliga primärenergifaktorn för de stora fjärrvärmenäten var för basåren 0,78. Figur 7 Viktningsfaktorer för lokala fjärrvärmenät som levererar minst 500 GWh (levererade under basåren 2001 2005 samman- lagt ). Genomsnittsvärden för perioden 2005. Källa: Svensk Fjärrvärme. Förslag till viktningsfaktorer för fjärrvärme Genom den förhållandevis snabba omställningen av fjärrvärme- produktionen vad gäller t.ex. förändringar av val av energislag och ökad andel kraftvärme och samtidig nyanslutning av byggnader till systemet, bedömer Svensk Fjärrvärme att inverkan på praktisk användbar viktningsfaktor på marginalen blir relativt liten. Utred- ningen gör mot bakgrund av ovanstående beskrivning bedöm- ningen att en praktiskt applicerbar viktningsfaktor för fjärrvärme är 0,9 för basåren, medan viktningsfaktorn för effektivi- sering baserad på marginalproduktion bedöms bli 1,0. Dock anser utredningen att lokala viktningsfaktorer för fjärrvärmebeaktas bör beaktas i kommunala energiplaner. Utredningen anser också att viktningsfaktorn för fjärrvärme bör revideras när kommande nationella energieffektiviseringsplanerna tas fram. Vidare bör Svensk Fjärrvärme verka för att de av deras med- lemmar som har nät med primärenergifaktorer som överstiger 1,5 uppmuntras att vidta åtgärder för att minska sin primär- Först då blir effektiviteten bättre än om kunder- na hade behållit de egna oljepannorna. 7 Viktningsfaktor för fjärrkyla Utredningen har även fått underlag för bedömning av viktnings- faktor för fjärrkyla från Svensk Fjärrvärme. Det verkliga värdet för primärenergianvändning för fjärrkyla varierar starkt beroende på hur fjärrkylan produceras. I Svensk Fjärrvärmes underlag varierar primärenergifaktorer mellan 0,10 och 1,43. Det viktade medelvärdet för samtliga nuvarande fjärrkylaleveranser har beräknats till 0,53. I detta under- lag ingår dock många, främst mindre, system som egentligen inte är energieffektivare än många konventionella klimatkylalösningar, men som kommersiellt motiveras av bl.a. sin storskalighet. Dessa lösningar bör kategoriseras som traditionella lösningar för kyla snarare än fjärrkyla. torde dessa installationer komma att ersättas med effektivare lösningar när ett större kundunderlag skapats. Om endast fjärrkylanät med en primärenergifaktor som understiger 0,7 inkluderas blir den nationella genomsnittliga primärenergifaktorn 0,44. Primärenergifaktorns spridning för be- fintliga fjärrkylanät framgår av Figur 8. Figur 8 Primärenergifaktorer för lokala fjärrkylanät. Genomsnittsvärden för perioden 2005 Källa: Svensk Fjärrvärme. Fjärrkyla av hög kvalitet kan produceras på flera olika sätt. Vid så kallad frikyla från kallt vatten, med utnyttjande av t.ex. sjövatten som kylmedium blir viktningsfaktorn mycket låg. har goda förutsättningar för denna typ av lösning. Frikyla erfordrar endast elenergi för pumpningen i fjärrkylasystemet samt en liten elinsats för att med hjälp av en kylmaskin garantera utgående fjärrkyla- temperatur med varmare vatten. Med viktnings- faktorn 2,5 för el blir viktningsfaktorn för frikyla 0,25 0,4 med en kylfaktor (COP) på 10 i det förra fallet respektive 6 i det senare fallet. En annan möjlighet att producera fjärrkyla av hög kvalitet är att utnyttja spillvärme från industrier eller kraftvärmeverk i absorp- tionskylmaskiner. Spillvärmens primärenergifaktor är i princip noll, varför den enda el som behövs avser pumpning och, eventuellt, temperatursäkring. Även denna typ av fjärrkyla ger en mycket låg viktningsfaktor. Fjärrkyla av hög kvalitet kan även produceras genom att utnyttja värme från avfallsförbränning i absorptionskylmaskiner. Om avfallsförbränningsanläggningen är utformad som ett kraft- värmeverk blir fjärrkylans viktningsfaktor under 0,4. Om avfalls- förbränningsanläggningen däremot enbart producerar värme blir viktningsfaktorn för fjärrkylan högre, mellan 0,5 och 1. Ett fjärde sätt att producera högkvalitativ fjärrkyla är att ta vara på spillkyla från värmepumpar som körs i fjärrvärmesystem. En sådan lösning kan anses ersätta separata lösningar med värme- pumpar och kylmaskiner. Även i denna tillämpning är fjärrkylans viktningfaktor låg. För att inte överskatta fjärrkylans effekter använder utred- ningen, baserat på ovanstående analys, en viktningsfaktor på 0,4 för fjärrkyla. För analys av enskilda fjärrkylasystem måste dock indivi- duellt fastställda viktningsfaktorer användas. 8 Viktningsfaktor för oljeprodukter Råolja handlas på en global marknad där råvaran är av varierande kvalitet. Ett antal olika processer behövs för att göra säljbara pro- dukter av oljan. Vilka processer som används beror på råoljans kvalitet och vilken oljeprodukt som ska framställas. används råolja samt oljesand. Med dagens oljepriser är det lönsamt att göra bränslen från oljesand. I ett längre perspektiv, fram 2030, bedöms det även kunna bli lönsamt att göra syntetiska flytande bränslen från oljeskiffer och kol om priset på olja ligger kvar på dagens höga nivå.TPF23FPT Syntetisk olja kan även produceras från andra mindre koldioxidintensiva bränslen såsom naturgas, och snart även ur biomassa. Utredningen har från () fått underlag för bedömning av viktningsfaktor för oljeprodukter. Underlaget baseras bl.a. på en studie av olika drivmedel som tar hänsyn till hela produktions- och distributionskedjan. Studien har genomförts av , Euro- pean och oljebolagens samverkansorgan CONCAWE.TPF24FPT Studien presenterar en uppskatt- ning, så kallad best estimates, av primärenergiåtgången för utvinning och bearbetning av råolja, transport, raffinering och distribution, och ger en resursanvändning av cirka 1,14 1,16 kWh per levererad kWh oljeprodukt.TPF25FPT SPI betonar att det finns vissa svårigheter att beräkna viktningsfaktorer för oljeprodukter. Till exempel kan det vara svårt att fördela energianvändning och förluster i ett raffinaderi mellan enskilda oljeprodukter. Olika typer av oljeprodukter erfordrar olika raffineringsprocesser, vilket leder till vissa skillnader i viktningsfaktor. Vidare varierar energianvänd- ningen mellan olika raffinaderier och raffinaderiernas energi- användning förändras över tiden. Baserat på ovanstående underlag har utredningen valt att använda en viktningsfaktor på 1,2 för slutlig användning av olje- produkter (levererad energi). Vid jämförelser av enskilda byggnaders energieffektivitet måste även hänsyn tas till den individuella förbränningsanläggningens verkningsgrad för uppvärmning och tappvarmvattenTPF26FPT. Detta värde kan variera starkt på årsbasis mellan olika oljepannor. Större anläggningar kan ha årsverkningsgrad eller högre, medan värden årsverkningsgrad inte är ovanliga i mindre anläggningar. Om hänsyn tas till ett spann i anläggningens 23TP PT IEA (2006a) Resources to reserves: Oil and gas technologies for the energy markets of the future. 24TP PT Hela studien analysis of future fuels and in context, kan laddas ned på respektive via SPIs hemsida. 25TP PT Värdet kan variera beroende på vilken typ av oljeprodukt som avses. I en bilaga till studiens delrapporten (Appendix 2) redovisas energiåtgång för att framställa olika oljeprodukter. 26TP PT Jämförelsen blir i annat fall missvisande mellan t.ex. en byggnad som är oljeuppvärmd och en byggnad som är el- eller fjärrvärmeuppvärmd. årsverkningsgrad på mellan fås en sammantagen viktningsfaktor mellan 1,34 och 1,63. En viktningsfaktor på 1,5 bör användas för att jämföra en byggnad med individuell oljeuppvärm- ning med en byggnad med annat uppvärmningssystem. Denna viktningsfaktor avspeglar nettoenergibehovet. Ett liknade perspek- tiv måste anläggas vid jämförelser av olika fordon eller transport- medel, eftersom effektiviteten i förbränning av drivmedlet måste inkluderas. Ett marginalresonemang för oljeprodukter baserat på syntetiskt framställd olja, ger en väsentligt högre primärenergiåtgång än dagslägets råoljeproducerade oljeprodukter. Beräkningar pekar på en viktningsfaktor på cirka 2,5 för syntetisk olja. Denna utveckling bedöms dock ligga längre fram än direktivets (2006/32/EG) slutår . använder utredningen därför en viktningsfaktor på 1,2 även för effektivisering. SPI anser också att om utredningen vill redovisa primär- energifaktorer ska detta göras för alla bränslen även för transport- sektorn och för alternativa och förnybara bränslen. För underlag till detta hänvisar SPI till Well-to-Wheel studien. Viktningsfaktorer för olika fordonsdrivmedel är även belysta i . Den av utredningen använda viktningsfaktorn 1,2 för oljepro- dukter avspeglar förluster i leden utvinning, transporter och för- . Viktningsfaktorn tar hänsyn till förluster som inte syns i den officiella nationella energistatistiken, och motsvarar för transporter gränssnittet Källa till tank (Well to tank). Att använda systemgränsen Källa till hjul (Well to wheel) inklu- derar även förlusterna i fordonet, och kan jämställas med behovet att ta hänsyn till förbränningsförlusterna i en individuell oljepanna vid jämförelse av energiprestanda för byggnader med olika upp- värmningssystem. 9 Viktningsfaktor för biobränsle