sou · GXB361 · 2009-07-02 00:00:00 — Många anser att det är svårt att veta vad som krävs av dem och att regelverket är otydligt. Svårigheter kan också finnas i de fall där barnet redan finns hos sökanden och gör bedömningen att sökandena inte är lämpliga som adoptivföräldrar. 3) Händer det att ni tar kontakt med barnets föräldrar i barnets hemland? av de svarande har angett att de inte tar kontakt med barnets föräldrar i barnets hemland. tar ofta kontakt medan resterande har svarat ja, men sällan. 4) Tar ni initiativ till att inhämta samtycke från barnets föräldrar? har svarat ja, ofta, och har svarat ja, men sällan. Återstående har svarat nej. Bland de som tar initiativ till att inhämta samtycke från barnets föräldrar har någon anmärkt att de uppmanar sökanden att presentera ett samtycke. 5 a–b) Pratar ni med barnet? Om ja, på vilket sätt sker det (enskilt, tillsammans med de biologiska föräldrarna, tillsammans med sökandena/adoptivföräldrarna eller på annat sätt – i så fall hur)? Hälften av de svarande kommunerna pratar inte med barnet. gör det ofta och har svarat ja, men sällan. Några har framhållit att det beror på om barnet finns i och på hur gammalt barnet är. De flesta samtal med barnet sker tillsammans med sökanden eller enskilt. Endast ett fåtal pratar med barnet tillsammans med de biologiska föräldrarna. I något fall anges att samtal sker med hjälp av utlandskontakt. 6 a–b) Har det hänt att ni får en begäran om yttrande enligt 4 kap. 10 § utan att ni (eller någon annan socialnämnd) tidigare varit inblandade enligt 6 kap. 12 och 14 §§ socialtjänstlagen? Om ja, har det hänt ofta? På frågan om det hänt att de har fått en begäran om yttrande utan att någon annan socialnämnd tidigare varit involverad har svarat ja och nej. Av de som har svarat ja har tre fjärdedelar uppgett att det sker mer sällan. har svarat att det sker en gång medan återstående svarat att det händer . 7) Hur tar en utredning i genomsnitt? har angett en utredningstid . har angett och (6 månader). Någon kommun har vid sin notering skrivit att anledningen är att en utredning motsvarande en medgivandeutredning görs. 8) Lämnar ni förslag till beslut? (En uppskattning.) Samtliga svarande har angett att de alltid lämnar förslag till beslut. Enligt 4 kap. 1 § ska den som vill adoptera som huvudregel ha fyllt . I vissa fall kan även den som har fyllt få adoptera, nämligen om adoptionen avser eget barn, makes barn eller makes adoptivbarn eller om det annars finns synnerliga skäl. 1 a–c) Har ni handlagt ett ärende där någon vill adoptera barn? Om ja, har det hänt ofta? Vilka situationer har varit aktuella (adoption av eget barn, styvbarnsadoption eller andra fall – i så fall vilka)? har svarat ja på frågan om de handlagt ett ärende där någon vill adoptera, och har svarat nej. Samtliga som har svarat ja har angett att det sker sällan (alter- nativen var , en gång eller mer sällan). Det har dels varit fråga om styvbarnsadoption (), dels andra fall (). Hälften av de andra fallen har avsett släktingadoption (t.ex. egna biologiska syskon eller syskon- barn) och i övrigt nämns t.ex. makar som haft intyg om att de inte kunde få barn och en kvinna som på grund av sjukdom varit tvungen att operera bort livmodern. Av praxis från Regeringsrätten följer att ett generellt medgivande enligt 6 kap. 12 § socialtjänstlagen att ta emot ett barn för internationell adoption i allmänhet inte bör ges till personer , och att en riktpunkt bör vara att den eller de som vill adoptera får vara högst då ansökan om medgivande görs hos socialnämnden. 2) Har det hänt att ni har föreslagit avslag på ansökan om medgivande enligt 6 kap. 12 § socialtjänstlagen på grund av att sökandena har betraktats vara för gamla? Drygt hälften har svarat ja, knappt hälften har svarat nej. Bland de som har svarat ja har angett att det har hänt i mindre än en procent av ärendena medan angett att det har hänt i 1–av ärendena. har svarat att det har hänt oftare än så (har angett att det har hänt i 10–av ärendena och har angett att det har hänt i av ärendena). Flera svarande har kommenterat att de förväntar sig en ökning av avslagsbesluten med hänsyn till Regeringsrättens praxis. Många har skrivit att det är vanligt att sökandena väljer att inte ge in någon ansökan, alternativt att de återkallar sin ansökan, sedan de har blivit avrådda att gå vidare på grund av sin ålder. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?