sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Inom detta område föreslår utredningen att får ett ansvar att verka för enkla och effektiva regelsystem samt att frågor om resurshushållning, energi- effektivisering, säkerhet, en god inomhusmiljö, tillgänglighet samt om produkters livscykel beaktas och får ett genomslag i den byggda miljön. I 11 § föreslås att får ett tydligt krav för marknads- kontroll av byggprodukter. Alternativt skulle det kunna ske en tydligare reglering i förordningen (2005:893) om marknadskontroll av varor. I 12 § föreslår utredningen att ska följa och stödja kommunernas tillsyn och kontroll enligt 9 kap. plan- och bygg- lagen. I likhet med resonemangen enligt 5 § bör övervägas huruvida frågor om tillsyn enligt 9 kap. PBL bör regleras i instruktionen eller enligt PBL. I avsnitt 2.6. resoneras kring varför och inte länsstyrelserna bör ansvara för tillsynsvägledningen. För att ge det fulla ansvaret för tillsynsvägledningen i detta fall bör tillsynsbestämmelserna enligt PBL ändras. Alternativt bör, enligt den systematik som föreslås enligt nyssnämnda remiss från Miljö- departementet angående en ny plan- och bygglag, detta klarläggas i förordning kopplad till den nya PBL. Den här föreslagna regleringen i instruktionen skulle även kunna ses som att i formell mening ges ett tillsynsansvar som gäller parallellt med länsstyrelsernas. 14–15 §§ tar upp särskilda ansvar inom miljöområdet och miljömålsarbetet. Bestämmelserna motsvarar i allt väsentligt de som återfinns i 2 § 10 samt 3 § första stycket och 4 §. vidare beredningen kan man överväga att i instruktionen direkt hänvisa till berörda rättsakter från EU. 16 § är ny i instruktionen. Den paragrafen innebär i sak att utredningen föreslår en årlig rapport som är tänkt att i stora drag ska ta upp sådant som återkommande anges i reg- leringsbrev för verket. Exempel på uppgifter som kan redovisas är bl.a. följande: 1.En sammanställning som för varje kommun anger gällande över- siktsplaner, datum för antagande, senaste revisionstidpunkt, detaljplaneläget och areal obebyggd och planlagd mark, 2.de viktigaste planeringsfrågorna i länen, 3.en analys av och prognoser för hushålls svårigheter att etablera sig på bostadsmarknaden samt för integrationens utveckling med koppling till boendefrågorna, 4.villkoren för nyproduktion av bostäder, samt 5.andra aktuella samhällsbyggnadsfrågor. Närmare om vad redovisningen ska innehålla bör enligt utred- ningen fastställas i dialog mellan och (se avsnitten 4.5.1 och 7.6.1). Oberoende av i vilka instanser överklaganden av kommunala planer, främst detaljplaner och områdesbestämmelser, kommer att handläggas framöver (i förvaltningsdomstol eller inom miljö- domstolshierarkin), kan övervägas att i detta sammanhang även ha en fortlöpande rapportering beträffande trender och iakttagelser om denna hantering.3 17–29 §§ motsvarar i övrigt dagens 7–18 §§ och innehåller bestämmelser bl.a. om ledning och att det vid myndigheten ska finnas ett insynsråd enligt myndighetsförordningen (2007:515). 3 Ang. förslag till ändringar i organisationen för överprövning av kommunala planer, m.m. se t.ex. förslagen i delbetänkande (SOU 2007:111) En ny instans- ordning för mål enligt . Förslagen enligt det betänkandet bereds f.n. inom . Förslag som inte redovisas i avsnittet Författningsförslag Under rubriken organ anser utredningen att, förutom en reglering av Samlingslokaldelegationen, även bör sorteras Delega- tionen för hållbara städer och ett nyinrättat råd benämnt Rådet för forskning om planering, byggande och boende. Delegationen för hållbara städer sorterar under Miljövårds- beredningen men, som utredningen utvecklar närmare under avsnitt 5.6.1, har den delegationen ansvar och uppgifter som mycket nära ansluter till allmänna ansvar och därför i stället borde ligga direkt under . Det kan noteras att har ett antal uppgifter enligt den förordningen. För- slaget kräver följdändring i förordningen (2008:1407) om hållbara städer. Rådet för forskning om planering, byggande och boende mot- svaras delvis av det forskarråd som regleras enligt arbetsordning. De närmare motiven för att inrätta detta organ framgår av avsnitt 3.7.3. Det bör i instruktionen finnas en översiktlig reglering av dessa organs uppgifter, ansvar, organisation och arbetssätt. Utredningen redovisar här ett förslag till hur regleringen i instruktionen kan ske av dessa organ. Delegationen för hållbara städer X § Inom finns delegationen för hållbara städer som är ett särskilt beslutsorgan som hanterar ekonomiska stöd enligt förordningen (2008:1407) om statligt stöd för hållbara städer. Y § Delegationen för hållbara städer består av en ordförande och högst x andra ledamöter Delegationen är beslutför när ordföranden och minst x andra ledamöter är närvarande. Rådet för forskning om planering, byggande och boende Z § Inom finns Rådet för forskning om planering, byggande och boende. Detta råd är ett särskilt beslutsorgan som har till uppgift att i enlighet med de övergripande målen för myndighetens verksamhet initiera, stimulera, följa och stödja forskning inom samhällsbyggnadsområdet, om byggprodukter och konstruktion av byggnader samt om boendefrågor. Å § Rådet för forskning om planering, byggande och boende består av en ordförande och högst x andra ledamöter Delegationen är beslutför när ordföranden och minst x andra ledamöter är närvarande. I utredningens direktiv under avsnittet Behov av fördjupad pröv- ning anförs att den nya inriktningen för bostadsfrågorna innebär att främja bättre konkurrens och förutsättningar för bostads- produktion och för aktörerna att möta konsumenternas behov och att verksamhet därför bör ses över tillsammans med närliggande verksamhet i detta sammanhang. Utredningen konstaterar att två myndigheter har överlappande ansvar inom området Boendefrågor, och . För att uppnå slagkraft och auktoritet i arbetet inom området anser utredningen att frågorna bör samlas till en och samma myndighet och redovisar tre alternativa förslag till att föra det samlade ansvaret för området Boendefrågor till en myndighet. Utred- ningens överväganden och förslag behandlas i kap. 7. I utredningens förfrågan till andra myndigheter ställdes frågorna Är det några uppgifter ni utför som borde göra? och Är det några uppgifter utför som ni borde göra? De flesta myndigheterna svarade nej på frågorna men några lämnade synpunkter som inte har direkt bäring på ansvars- fördelningen mellan myndigheterna. och lämnade förslag som rör innehållet i före- skrifter och råd och Handisam om innehållet i infor- mation. , och Strålsäkerhets- myndigheten lämnade förslag om aktiviteter borde utföra. föreslog att bör kunna överta nuvarande ansvar för tillsynsvägledning enligt MB om bostads- och fastighetssektorn, med undantag för frågor som rör avfall och avlopp och sådana frågor som faller under ansvar (hälsoskydd). Motivet till att flytta ansvaret är att energisparande, byggande och PBL-frågor skulle hamna under samma myndighets ansvar. Utredningen bedömer att förslag är förenligt med utredningens förslag i avsnitt 2.6. om att ge ett särskilt utpekat ansvar för tillsynsvägledning över kontrollen enligt 9 kap. PBL, direkt mot kommunerna. Ett genomförande av Natur- vårdsverkets förslag förutsätter dock att utredningens förslag genomförs. 2.6.5Myndighetens namn och lokalisering Enligt direktivet ska utredningen – om utredarens förslag innebär att verksamhetsinriktning förändras – även lämna förslag till ett lämpligt nytt namn på myndigheten. Utredningen konstaterar inledningsvis att det lämnade förslaget inte innebär att verksamhetsinriktning förändras på något grundläggande sätt. Myndigheten bör fortsatt ha samma övergripande ansvarsområden som . Syftet med utredningens förslag är att bidra till att förtydliga uppgifter inom ramen för nuvarande verksamhetsinriktning och att fokusera och effektivisera myndighetens verksamhet. Såtillvida finner utredningen inte skäl till att ändra myndighetens namn. Utredningen har dock i sitt arbete erfarit att frågan om myndig- hetens namn röner stort intresse på många håll, inte minst inom . Bland annat har anförts att namnet föranleder missuppfattningar om att myndigheten huvudsakligen sysslar med boendefrågor och därmed ger upphov till felaktigt ställda förvänt- ningar bland allmänheten. I betänkandet Ett nytt plan- och bostadsverk (SOU 1987:48) anfördes att det nya verket bör heta plan- och bostadsverket eller plan- och . Utredaren fann det naturligt att orden plan och bostad ingår i namnet för att ge en klar bild av vad verket sysslar med som namnet blir för långt om ledet bygg- ingår. Beteckningen verk gavs till alla nya myndig- heter. I propositionen angav regeringen att den nya myndigheten bör benämnas plan- och bostadsverket. förkortades namnet till det mer hanterliga . En myndighets namn bör så långt möjligt spegla myndighetens verksamhet på ett rättvisande sätt. Det bör också vara kort och hanterligt. Under arbetets gång har utredningen fått förslag till nya namn på myndigheten. De förslag som utan jämförelse har varit mest förekommande är Myndigheten för samhällsbyggande eller . Ett namn som innehåller termen samhällsbyggande kan upp- fattas som mer heltäckande när det gäller totala verk- samhet. Å andra sidan är inte verksamhet heltäckande när det gäller företeelsen samhällsbyggande. Namnet är kort, slagkraftigt och väl inarbetat. Att förändra omvärldens bild av myndigheten kan enligt utredningens mening knappast åtgärdas genom ett byte av myndig- hetens namn, utan snarare genom åtgärder för att effektivisera verksamheten. Mot denna bakgrund lämnar utredningen inte något förslag till nytt namn på . Om regeringen ändå föredrar att ge myn- digheten ett nytt namn förordar utredningen namnet Myndigheten för samhällsbyggande. lokalisering till ifrågasätts av vissa bedömare, bl.a. i de synpunkter som lämnats till utredningen. Man anser att den nuvarande lokaliseringen minskar myndighetens möjligheter att upprätthålla kontakterna med myndigheter, bransch och organisationer samt att den inverkar menligt på möjlig- heter att rekrytera personal med adekvat kompetens. Utredningen har också erfarit att myndighetens geografiska placering inverkar på verksamheten såtillvida att den verkar hämmande på myndighetens deltagande i olika möten på annan ort eftersom de begränsade kommunikationsmöjligheterna medför att restiden utgör en stor del av tidsinsatsen. Exempelvis medför deltagandet i EU-arbetet med möten i en . Enligt Swedevals rapport är det svårt att bedöma om rekry- teringsbasen de facto begränsas av geografiska placering. Intervjuerna ger överlag en bild av goda möjligheter att kunna attrahera och rekrytera kompetent personal till . Det framgår också att det ibland kan vara svårt att delta i och upprätthålla professionella nätverk. Enheterna uppger att de har god tillgång till kompetens och att uppfattas som en attraktiv arbetsplats. Inom vissa smala nischer med höga krav på särskilda specialister kan det dock vara svårt att rekrytera tillräckligt kvalificerade personer. roll som neutral part utan uttalat sektorintresse ger dock myndigheten legitimitet och verket har en betydande styrka i att kunna erbjuda attraktiva arbetsuppgifter. Av anställda har ca en femtedel sin bostadsort utanför kommun. Färre än en tiondel är veckopendlare till tjänstgöringsorten. Skälen till beslutet om placering i var främst regionalpolitiska. Enligt ett riksdagsbeslut om nya riktlinjer för regionalpolitiken skulle en prövning av lokaliserings- ort alltid skulle göras för nya statliga myndigheter. I regeringens proposition (prop. 1987/88:37) föreslogs ingen annan lokalise- ringsort än men beslutade att verket skulle flyttas till . I SOU 1997:90 konstateras att lokalise- ringen av först och sedan BKN till har varit betydelsefull för att främja utvecklingen i regionen. Utredningen konstaterar att geografiska placering kan påverka myndighetens verksamhet till vissa delar och anser att verket i sitt utvecklingsarbete bör ta till vara de möjligheter som finns att motverka lokaliseringens eventuella negativa effekter på verksamheten. Utredningen har i övrigt inga synpunkter på myndighetens lokalisering. 3 Verksamhet och resurser utvecklar en sammanhållen styrning från tolkning av verkets uppdrag till en uppföljning av verksamhetens resultat. utvecklar strategier som underlag för prioritering och styrning av sin verksamhet utvecklar en samlad och strategisk styrning av kompetensförsörjningen som en del i verksamhetsutvecklingen. utvecklar sin ekonomistyrning till en integrerad del av verksamhetsstyrningen. ser över sin organisation i syfte att ge förutsättningar för en bättre sammanhållen styrning av verksamheten. Regeringen ger ökade möjligheter att påverka for- skning och utveckling inom området hållbart samhälls- byggande. Enligt direktiven ska utredningen redovisa en genomgång och analys av verksamhet jämfört med de uppgifter verket har enligt författning, regleringsbrev och andra regeringsbeslut samt i EU-arbetet och internationellt. Utredningen ska också redovisa en analys av resurser, beträffande såväl ekonomi som kompetens och andra förutsättningar för verket att fullgöra sina uppgifter. Utredningen ska vidare bedöma om verkets hittillsvarande verksamhet och arbetssätt varit och är effektiva i förhållande till verkets uppgifter. Slutligen ska utredningen på grundval av analysen av verksamhet, resurser och resultat och mot bakgrund av en omvärldsanalys belysa behovet av att förändra myndighetens verksamhet när det gäller inriktning, mål och priori- teringar, samt belysa möjliga rationaliseringar och effektiviseringar. I bedömningen av verksamhetens resultat har utredningen inte tolkat uppdraget som en bedömning av den effekt på plan-, bygg- och boendeområdena arbete får. Utredningen har i stället tolkat uppdraget som att – givet regeringens styrning och andra förutsättningar – bedöma om ansvarsfördelning och till- delade resurser för förvaltningen är ändamålsenliga samt hur inom sina givna verksamhetsmässiga och finansiella ramar genomför sina uppgifter. I detta kapitel behandlas aspekter av verksamhet som rör verket gemensamt. Verksamheten inom huvudsakliga ansvarsområden behandlas i kap. 5–8. 3.2Boverkets uppgifter och verksamhet 3.2.1Boverkets uppgifter enligt lag och förordning Här ges en mycket översiktlig beskrivning av uppgifter enligt lag och förordning. En mer utförlig beskrivning återfinns i bilaga 2. Enligt sin instruktion är den centrala myndigheten för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vatten- områden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyg- gelsen samt för boendefrågor. ansvarar även för den centrala administrationen av statliga stöd i form av lån och bidrag för finansiering av bostäder, för omställning till ett energisnålare samhälle, för ökad tillgänglighet, etc. I instruktionen anges några grundläggande principer för verksamhet; att verket inom sina ansvarsområden ska främja en hållbar utveckling samt beakta de konsekvenser som dess beslut och verksamheten i övrigt kan få i frågor som rör boende- segregation, folkhälsa samt för män, kvinnor, barn, ungdomar, äldre, personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade eller andra grupper av befolkningen. Inom sitt verksamhetsområde ska ha uppsikt över utvecklingen beträffande planering, byggande och boende samt över tillämpningen av lagstiftningen. Genom instruktionen tilldelas även ett relativt om- fattande ansvar inom miljöområdet, i vissa fall kopplat direkt till . har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för handikapp- frågor med anknytning till verkets verksamhetsområde. För verksamheten mer övergripande uppgifter läggs för ut även t.ex. i PBL, PBF, BVL och BVF. Det är bl.a. fråga om ansvar för uppsikt eller tillsyn över respektive lagstiftning. Genom nyss- nämnda författningar samt ett flertal andra regeringsförordningar, har dessutom uppdrag bl.a. att ta fram tillämpnings- och verkställighetsföreskrifter, vara remissinstans, handlägga ärenden i första instans eller att överpröva beslut från länsstyrelserna, verk- ställa utbetalningar enligt länsstyrelsernas beslut, eller att föra register. ska biträda regeringen med yttranden och utred- ningar m.m., bidra med underlag och expertkunskap för det arbete som regeringen bedriver nationellt och internationellt. En uppgift som kan förtjäna att lyftas fram, är ansvar att medverka i samarbetet inom EU och internationellt inom samtliga ansvarsområden. verksamhet bedrivs i huvudsak inom områdena Sam- hällsplanering och bebyggelseutveckling, Byggande och förvalt- ning, Boendefrågor samt Bidragshantering. Verksamhet, pågående och framtida förändringar och beröringspunkter med andra myn- digheters verksamheter inom dessa områden beskrivs närmare i kap. 5–8. Arbetet med frågor om miljö, tillgänglighet och energi bedrivs övergripande inom alla dessa områden. Enligt instruktionen har ett samlat ansvar, sektors- ansvar, för miljöfrågor med anknytning till verkets verksamhets- område. Verket ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till andra berörda parter. Vidare har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet och ska bygga upp och sprida kunskap om sektorns miljöpåverkan och dess utveckling. ansvarar också för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö samt det över- gripande ansvaret för frågor som avser fysisk planering, byggnader och hushållning med mark och vatten inom samtliga miljökvalitets- mål. Arbetet med miljöfrågorna integreras i verksamheten inom de huvudsakliga ansvarsområdena. Analysenheten samordnar verkets miljömålsarbete och uppföljningen av miljömålet God bebyggd miljö. har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för handikapp- frågor med anknytning till verkets verksamhetsområde. Verket ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och på- drivande i förhållande till andra berörda parter. Arbetet med handikappfrågorna integreras i verksamheten inom de huvudsakliga ansvarsområdena. Bidragsenheten samordnar sam- ordnar verkets arbete med sektorsansvaret för handikappfrågor och leder en intern arbetsgrupp inom verket. ska inom sitt verksamhetsområde särskilt verka för en omställning till ett ekologiskt uthålligt energisystem och särskilt främja utbyggnaden av vindkraft i enlighet med det planeringsmål som har beslutat. Arbetet med energifrågorna integreras i verksamheten inom de huvudsakliga ansvarsområdena. Pågående och framtida förändringar Förändringar som främst har direkt relevans för verksamheten inom något av huvudsakliga områden behandlas i respek- tive kap. 5–8. Här beskrivs några förändringar som dels rör de övergripande verksamheterna, dels den pågående översynen av PBL som rör gemensamt. Enligt direktivet (Dir. 2008:95) till den pågående översynen av miljömålssystemet ska utredaren föreslå förändringar i miljömåls- systemets struktur och organisation. Syftet är att förenkla och effektivisera systemets struktur och organisation, bl.a. för att få en ökad samhällsekonomisk effektivitet. Utredningens förslag kan komma att påverka roll och verksamhet i miljöarbetet. Regeringen konstaterar i propositionen Ett starkare skydd mot diskriminering (prop. 2007/08:95) att bristande tillgänglig-het för personer med funktionshinder skyndsamt ska utredas vidare så som varande en form av diskriminering. Som sektorsmyndighet för handikappfrågor enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken och utifrån sitt uppdrag att meddela föreskrifter och ha uppsikt och tillsyn utifrån lagar och förordningar skulle förändrade krav gällande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning i den fysiska och byggda miljön att ställa nya och förändrade krav på verksamhet. Enligt utredningen direktiv ställer den förväntade demografiska utvecklingen i med kraftigt ökat antal äldre personer nya krav på tillgänglighet för alla grupper. Detta ställer stora krav på en snabbt förbättrad utveckling av tillgängligheten till den byggda miljön, fysiska planeringen samt byggande och förvaltning av bebyggelse och inte minst av frågor som rör boende. har remitterat ett förslag till en ny plan- och bygglag (M2009/2171/R). Förslaget grundas på den stora mängd förändringsförslag som , Byggprocess- utredningen och har lämnat i olika utredningar och rapporter . Syftet med förslaget är enligt dep- artementet i första hand att förenkla och förtydliga bestämmel- serna i . Förslaget innebär bl.a. att bestämmelserna i återförs till PBL som flera bestämmelser i flyttas till förordningsnivå. I förslaget ingår de förslag till ändringar av den nuvarande lagen som har beslutats av regeringen i propo- sitionerna om strandskydd och vindkraft. Enligt departementet finns ett starkt stöd för de grundläggande syftena i , dvs. att det kommunala självstyret och kommunernas ansvar för planeringen bör ligga fast, att staten också fortsättningsvis bör ha en stark roll, att plansystemet i stort sett är ändamålsenligt samt att man bör värna om formerna för medborgarinflytande och om enskildas rättigheter. Bland förslagen kan nämnas en ny bestämmelse med hänsyns- tagande till klimatpåverkan. Det handlar i första hand om en mer integrerad och förutseende samhällsplanering för ett mer tran- sportsnålt och energieffektivt samhällsbyggande. Ett krav på hänsyn till möjligheterna till hantering av avfall in i lokaliserings- prövningen och vid planeringen av bebyggelsens utformning föreslås. Vidare föreslås att översiktsplanens strategiska funktion ska stärkas genom att nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling av kommunen ska redovisas i planen. Bestämmelserna om de tekniska egenskaps- kraven på byggnadsverk flyttas tillbaka till för att tydliggöra kopplingen mellan bestämmelserna. Enligt förslaget bör en bedömning göras redan vid bygg- lovprövningen till vissa av de krav som finns i lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m.. Dessa krav avser byggnadens lämplighet för sitt ändamål och byggnadens tillgänglig- het och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orien- teringsförmåga. En viktig nyhet är att det av bygglovsbeslutet uttryckligen ska framgå vad som förväntas av sökanden innan byggarbetet kan påbörjas exv. att byggstartbesked först krävs. tydliggörs bestämmelserna om vilka handlingar som ska finnas med i en bygglovsansökan. Bestämmelser om tillsyn och sanktioner föreslås samlas till ett kapitel. Bestämmelserna motsvarar i huvudsak de som finns i 10 och 12 kap. men även tillsynsbestämmelserna i nuvarande BVL har förts in. Tillsyns- och miljösanktionsavgifts- systemet enligt har använts som förebild. Beröringspunkter med andra myndigheters verksamheter Det ansvarsområde som har är mycket brett och griper in i eller berör en mängd andra myndigheters ansvars- områden. I första hand berörs kommuner och länsstyrelser, men även många centrala förvaltningsmyndigheter berörs. Här ges en översiktlig beskrivning av berörings- punkter med andra myndigheters verksamheter. I kap. 5–8 utveck- las beröringspunkterna närmare i relation till olika sak- verksamheter. Kommunen har ett samlat ansvar för den lokala samhälls- utvecklingen och bebyggelseplaneringen inom sitt geografiska område. Med stöd av PBL svarar kommunen för den fysiska plan- eringen genom att bl.a. upprätta översiktsplaner och detaljplaner för mark- och vattenanvändningen. Kommunen har också ansvar för byggtillsynen och för bostadsförsörjningen samt beslutar om bostadsanpassningsbidrag. utövar tillsyn över plan- och byggnadsväsendet i länet och ska samverka med kommunen i planprocessen.