sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — SPV gör inte någon uppdelning av fribrevet i de olika inkomst- basbeloppsintervallen. Premien bestäms utifrån den pensionsrätt som återstår att finansiera, det vill säga målbelopp i förhållande till intjänat fribrev. Det går därför inte att säga hur stor del av premien som beror på pensionsunderlaget under respektive över 7,5 inkomstbasbelopp. för ålderspensionen före 65 år Ålderspensionen före enligt PISA-förordningen är antastbar, det vill säga den är villkorad till att arbetstagaren är anställd vid pensionsåldern.16 Att förmånen är antastbar innebär att det i faktisk mening inte går att tala om en intjänad pensionsrätt förrän pensionen börjar betalas ut. Det är först då det avgörs om det blir någon förmån eller inte. För att ändå kunna beräkna en individuell premie, antar SPV att det sker ett tekniskt intjänande av pensionsrätt i form av ett så kallat beräkningsfribrev. Intjänandet av beräkningsfribrevet sker enligt samma principer som fribrevet för ålderspensionen från och med . SPV gör därtill en reduktion av premien som kompensation för att det kanske inte blir någon förmånsutbetalning. är reduktionsfaktorn och var den . Beräkningsreglerna för sparpremien för pension före är desamma för samtliga lägre pensionsåldrar enligt PISA-förordningen och enligt PA 03. Det finns alltså ingen skillnad mellan olika pen- sionsåldrar eller mellan statliga myndigheter och teater-, dans- och musikinstitutionerna. Eventuella överskott eller underskott i spar- rörelsen till följd av beräkningsreglerna för sparpremien regleras, 16 Det gäller som tidigare nämnts inte dem som varit anställda med lång- tidskontrakt. De är berättigade till en oantastbar förmån före , förutsatt att de inte sam- tidigt innehar en anställning med statlig pensionsrätt. liksom övriga beräkningsantaganden, mot sparrörelsens återbärings- fond. Metoden för att beräkna skiljer sig mellan förmåner enligt PA 03 och förmåner enligt det tidigare avtalet PA-91. Skillnaderna beror främst på vilket sätt pensionsrätten tjänas in. I PA 03 tjänas pensionen in som ett fribrev, vilket även kallas för försäkrings- teknisk metod. I PA-91 tjänas i stället pensionen in som en liv- ränta, vilket brukar kallas linjär metod. Den här skillnaden mellan PA 03 och PA-91 gör att premien utvecklas på olika sätt. En annan skillnad mellan PA 03 och PA-91 gäller den tjänstetid som används vid beräkning av . Premien för pensioner enligt PA-91 beräknas med en tjänstetidsschablon, medan beräk- ningarna i PA 03 baseras på faktisk anställningshistorik. Allmänt om beräkning av kollektiva De kollektiva premierna bestäms i taget, så att de som betalas in ska täcka årets kostnader för de förmåner som pre- mien finansierar. Eventuella över- eller underskott påverkar pre- miesättningen . Det innebär att om det exempel- vis visar sig att en premie har satts för högt så att det skapas ett överskott inom delrörelsen, kan detta överskott användas till att reducera premien kommande år. På motsvarande sätt innebär det att om en delrörelse gör ett negativt resultat , kan premien behöva höjas kommande år. Värdesäkringspremier tillgodoräknas sparrörelsen och finansierar värdesäkring av intjänad pensionsrätt för personer som är aktiva. Kostnaden för värdesäkring för pensionärer och för fribrevshavare finansieras genom sparrörelsens återbäringsfond. Med fribrevsha- vare avses personer som har lämnat sin anställning och i stället för pension har rätt till ett fribrev. Statliga tjänstepensioner värdesäkras med förändringen av prisbasbeloppet, vilket innebär att kostnaden för värdesäkring följer prisbasbeloppets förändringstakt. Värdesäkringspremien utgörs av en procentsats av pensions- underlaget och är densamma för samtliga som ingår i sparrörelsen. Premien betalas för anställda från och med den ålder då de kan tjäna in förmånsbestämd ålderspension, till och med pensionsåldern. Den verkliga kostnaden för värdesäkring varierar mellan olika individer beroende av hur mycket pensionsrätt som han eller hon har tjänat in. Värdesäkringspremien innebär således att kostnaden för värde- säkring jämnas ut över kollektivet. kan besluta att värdesäkringspremien rabatteras genom att även värdesäkringskostnaden för dem som är aktiva ska bekostas av sparrörelsens konsolideringsmedel. Enligt SPV:s kon- solideringspolicy kan premierabatt lämnas om sparrörelsens kol- lektiva konsolideringsgrad F, tillgångar i förhållande till skulder, ligger i intervallet 105–. Premierabatter i sparrörelsen lämnas i första hand som en reduktion av värdesäkringspremien. Riskpremier tillgodoräknas riskrörelsen och finansierar sjukpen- sioner, efterlevandepensioner och premiebefrielse. Med premiebe- frielse menas att arbetsgivaren under vissa omständigheter är befri- ad från att betala för de anställda. Riskpremien utgörs av en procentsats av pensionsunderlaget och är densamma för samtliga individer och samtliga arbetsgivare som ingår i sparrörelsen. Risk- premie betalas från och med till och med pensionsåldern. Det innebär att riskpremie betalas för dem med lägre pensionsålder än . För PA 03 täcker riskpremien premiebefrielse för både de för- månsbestämda och de avgiftsbestämda pensionerna. Enligt regel- verket för PA 03 gäller hel eller partiell premiebefrielse dels vid sjukpenning , dels när tillfällig sjukpension eller sjukpension har beviljats. Premiebefrielse för de avgiftsbestämda pensionerna belastar anslaget Statliga tjänstepensioner m.m. AIP och dess finansiering ligger helt utanför det statliga systemet. Det innebär att teater-, dans- och musikinstitutionernas kollektivavtal om AIP inte omfat- tas av den statliga premiebefrielseförsäkringen. Betalning av för PA 03 Formerna för hur för de statliga tjänstepensionerna ska betalas, regleras dels i premieförordningen, dels i SPV:s så kallade försäkringsvillkor. Reglerna är desamma för de PISA-förordningar som knyter an till respektive pensionsavtal. Enligt PISA-förordningen kan dock för de arbetsgivare som omfattas av förordningen även betalas enligt särskilt beslut av regeringen. Premierna för PA 03 betalas som månatliga definitiva och de beräknas på de anställningsuppgifter som överförs månads- vis till SPV. Senast den 4:e skickar SPV ut en premie- faktura avseende föregående månads premiekostnad, som arbets- givarna ska betala senast den sista . Till premiefakturan publiceras specifikationer på SPV:s webbplats på dels aggregerad nivå, dels individnivå. Om inrapporterade anställningsuppgifter ändras i efterhand, kommer premien för den eller de månader som påverkas att räknas om. Kostnaden för dessa så kallade retroaktiva kommer på nästa faktura. När premien avser en retroaktiv premiemånad redo- visas en kod på premiespecifikationen, som anger orsaken till var- för premien har räknats om retroaktivt. Betalning av för PA-91 Premierna för PA-91 betalas som preliminära och slutliga och beräknas på anställningsuppgifter som överförs årsvis till SPV. För PA-91 lämnar SPV ett besked om nästa års preli- minära premie. Den preliminära premien är i praktiken en prognos och anger det belopp som arbetsgivaren ska betala under beräk- ningsåret. Året efter beräkningsåret fastställer SPV en slutlig pre- mie. Eventuella differenser mellan de preliminärt inbetalda och de slutliga premierna regleras vid utgången av maj. Särskilda händelser som påverkar premierna för ålderspensioner enligt de statliga pensionsbestämmel- serna beräknas så att förmånerna är färdigbetalda vid pensions- åldern. Om en person fortsätter att arbeta efter pensionsåldern betalar arbetsgivaren ingen premie för honom eller henne. Enligt nuvaran- de regelverk debiterar SPV heller inga på maximalt efter pensionsåldern som en person enligt PISA- förordningen kan fortsätta att tjäna in pensionsrätt. Innan en person är aktualiserad, det vill säga att en individs historiska tjänstetid och intjänade pensionsrätt har utretts och fast- ställts, beräknas premien utifrån schablonantaganden. Skillnader i premie före och efter aktualiseringstidpunkten faktureras inte arbetsgivaren, men efter att aktualisering skett ändras den premie som arbetsgivaren fortsättningsvis ska betala. Om det i samband med aktualisering fastställs nya pensionsgrundande löner får dock arbetsgivaren stå för eventuella kostnader som följer av detta. Den premie som en arbetsgivare ska betala kan vara beroende av löner som satts av andra arbetsgivare. Det innebär att om en arbets- givare brister i sin inrapportering av anställningsuppgifter för en person, kan det ha påverkan på samtidiga eller senare arbetsgivares som personen är eller varit anställd hos. Om en arbetsgivare exempelvis inte rapporterar att en person har avslutat sin anställning kommer det att debiteras för denne. När uppgiften korri- geras kommer även premierna att korrigeras. Om en person har mer än en anställning i vilka han eller hon omfattas av PISA-förordningen och är helt tjänstledig utan lön från någon av anställningarna, betalas för gemensamma förmå- ner av de arbetsgivare som utbetalar lön till personen. för förmåner som inte är gemensamma betalas av respektive arbetsgi- vare. Om lön utbetalas av mer än en arbetsgivare, delas premien mellan arbetsgivarna i proportion till sysselsättningsgraden. Om en anställd är tjänstledig av annan orsak än att inneha en annan tjänst gäller att premien för ålderspension från och med inte ska betalas efter det att den försäkrade varit helt tjänstledig utan lön . Det följer av att tjänstetid inte får tillgodo- räknas därefter och att det därför inte sker något fortsatt intjä- nande av fribrevet från och med . Ålderspensionen före tjänas dock inte in som ett fribrev utan bestäms vid pensionsav- gången. räknas därför målbeloppet för pension- en före om, utan den tjänstetid som återstår till pensionsål- dern. Det nya målbeloppet kan vara högre än det beräkningsfribrev som SPV använder i beräkningen av premien för ålderspensionen före . För att skillnaden mellan det nya målbeloppet och det intjänade beräkningsfribrevet inte ska resultera i en ofinansierad pensionsrätt om pensionsavgången sker i direkt anslutning till tjänstledigheten, har SPV beslutat att en premie som täcker skillna- den ska betalas under tjänstledigheten. Detta är tänkt att införas 2009 med retroaktivitet . De kollektiva premi- erna betalas under hela tjänsteledigheten, beroende på att den som är tjänstledig omfattas av pensionsvillkoren. Om en anställd blir sjuk kan, som tidigare beskrivits, arbetsgiva- ren i vissa fall bli helt eller delvis befriad från att betala för den anställde. Vid föräldraledighet fortsätter emellertid arbetsgiva- ren att betala . De teater-, dans- och musikinstitutioner som omfattas av PISA- förordningen betalade på annat sätt än de statliga myndigheterna. Institutionerna betalade enligt särskilda beslut av regeringen. Det innebär att de som de har betalat inte är desamma som de försäkringstekniska som SPV har beräknat . En annan skillnad mellan institutionerna och myndigheterna är att institutionerna inte omfattats av de statliga avgiftsbestämda pensionerna. har institutionerna ett eget kollektivavtal för avgiftsbestämda pensioner benämnt AIP. De och avgifter som institutionerna har betalat Under det att de statliga myndigheterna började betala försäkrings- tekniska 1998 fortsatte institutionerna att i princip betala motsvarande avgifter för pensionerna som LKP och enligt avgiftsförordningen17. Vissa institutioner skulle betala av den pensionsgrundande lönen, medan andra skulle betala av de statsbidrag som betalades till institutio- nerna. Vidare fanns det några som skulle betala av den pensionsgrundande lönen och några som skulle betala av bruttolönesumman. För musiker vid Svenska rikskonserter var av bruttolönesumman. 17 Fi 97/3339, Fi 98/1613, Ju1999/2952/PP. Åren 2001–2003 anpassades pensionspremierna för institutioner till de faktiska premiekostnaderna18. Betalningsvillkoren skilde sig dock. För det första var premien gemensam för samtliga institutio- ner och inte specifik för respektive institution. För det andra fast- ställdes premienivån i form av procentsatsen framåt19. Premien skulle betalas på det underlag som gäller vid beräkning av arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. 24 och 25 §§ socialav- giftslagen (2000:980), vilket brukar benämnas bruttolönesumma. Under ett beräkningsår betalade institutionerna preliminära som de beräknade genom att multiplicera procentsatsen med bruttolönesumman. Året efter beräkningsåret rapporterade institutionerna in den faktiska bruttolönesumman till SPV. Utifrån den fastställde SPV den slutliga premien. Eventuella differenser mellan den slutliga premien och de preliminärt inbetalda premierna reglerades vid utgången av maj. , det tredje året, infördes emellertid en ny PISA-förordning som knöt an till det nya statliga pensionsavtalet PA 03. Kostnader- na för de förmånsbestämda pensionerna beräknades därmed bli läg- re, varför regeringen beslutade att sänka procentsatsen till 9,59 procent20. Avgiften för den individuella ålderspensionen i PA 03 motsvarade . Det var också den AIP-avgift som parterna på scenkonstområdet förhandlade fram. uppgick AIP-avgiften till och den slut- liga PISA-premien till exklusive särskild löne- skatt på pensionskostnader. uppgick pensionernas andel av institutionernas stats- bidrag till , enligt uppgift från Kultur- utskottets rapport av pensionsvillkoren inom scen- konstområdet.21 Anpassningen till de verkliga pensionskostnaderna som skedde i budgetpropositionen och tilläggsbudgeten , innebar en ökning av statsbidragen med totalt . gjordes dessutom en retroaktiv höjning av statsbidra- gen med . 2000/01:1 utg.omr. 17 sid. 59, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59. 19Ju 2000/6516/PP. 20Fi2003/214, 1049. 212008/2009:RFRI. Åren 2004–2006 –2006 ändrades ordningen för hur institutio- nerna skulle betala . Regeringen fattade särskilda beslut22 som innebar att premierna skulle betalas som preliminära och slut- liga med en utjämning mellan institutionerna. Utjämningen gällde dock inte för eventuella höjningar av den slutliga premien, efter att denna fastställts och fördelats på institutionerna, om höjningen berodde på att en institution inte rapporterat uppgifter om sina anställda enligt gällande föreskrifter. fastställdes den preliminära premien av reger- ingen och av SPV. De slutliga premierna fastställdes av SPV och beräknades enligt gällande försäkringstekniska riktlinjer och beslutade nivåer för de kollektiva premierna. AIP-avgiften höjdes 2005 från till av utbetald lön. I tabellen nedan redovisas vilka premiesatser som gällde de här åren. Tabell 3.9 Avgiftssatser för AIP och kollektiva premiesatser för 2004– 2006 Källa: SPV och Pensionsvalet. SPV beräknade premierna i samma system som premierna för stat- liga myndigheter. Det innebar att premierna för PISA-förordningen som knyter an till PA 03 beräknades som månatliga definitiva pre- mier, medan premierna för PISA-förordningen som knyter an till PA-91 beräknades som slutliga årvis i efterhand. Skillnaden var att dessa inte debiterades i vanlig ordning. Efter beräk- ningsåret summerade SPV de månatliga och slutliga premierna och satte dem i relation till samtliga inrapporterade bruttolönesummor från institutionerna. Resultatet blev procentsatserna för den slutliga premien enligt tabellen ovan. Utifrån dessa procentsatser har de slut- liga premierna för respektive institution beräknats och stämts av mot de preliminärt inbetalda premierna. 22 Fi2003/3544, Fi2005/2416, Fi2005/6361, Fi2004/4848, Fi2005/6444. Vid fastställandet av de slutliga premierna tillämpade SPV prin- cipen att kostnaden ska tas det år den uppstått, inte det år den hän- för sig till. Det innebär att de fastställda slutliga premierna för beräkningsåren 2005 och 2006 inkluderade så kallade retroaktiva . Med retroaktiva avses när premien för en månad räknas om i efterhand på grund av att arbetsgivaren ändrar tidigare inrapporterade anställningsuppgifter. Retroaktiva som beror på ändrade anställningsuppgifter har inte fakturerats, eftersom premierna betalats enligt nivåer fastställda av regeringen. I de slutliga premierna ingår därför retroaktiva som uppkommit . På motsvarande sätt ingår i de slutliga pre- mierna retroaktiva som uppkommit 2006. I tabellen redovisas avgifter och –2006 exklusive särskild löneskatt på pensionskostnader och exklusive kostnads- och intäktsräntor. Tabell 3.10 Avgifter för AIP och för 2004–2006 Källa: SPV och Pensionsvalet. Avstämningen mellan de preliminära och de slutliga premierna skedde efter en höjning av statsbidragen. Avstäm- ningen av skedde . Avstämningen av skedde . Statbidragen höjdes i flera omgångar –2006. 2005 genomfördes först en höjning med som gällde retroaktivt för ökade kostnader för . höjdes bidragen med ytterligare för att avsättningarna för AIP skulle kunna öka. Det året beslutade parterna på scenkonstområdet att höja AIP från . Slutligen genomfördes en nivåhöjning med 45 miljoner kro- nor, som en anpassning till de slutliga premierna jämfört med de preliminära premierna på som institutionerna hade betalat under 2004 och 2005.23 Från och med övergick institutionerna till att betala helt i enlighet med premieförordningen. Premierna är institutionsspecifika och avser således kostnaderna för de perso- ner som är anställda hos respektive institution. För anställda för vilka PA 03 ska tillämpas, betalas premierna som månatliga defini- tiva . För anställda för vilka PA-91 ska tillämpas, betalas premierna som preliminära och slutliga . Övergången från utjämnade till institutionsspecifika skedde genom att reger- ingen inte fattade något nytt beslut om utjämning av premierna mellan institutionerna. Vid övergången till institutionsspecifika kopplade SPV på sitt ordinarie systemstöd. Det skedde genom att samtliga insti- tutioner ansågs ha betalat de som systemet hade räknat fram till och med . Om det uppstår en retroaktivitet som innebär en ökad eller minskad premiekostnad för någon månad 2004 eller senare, påver- kar det den enskilda institutionens premiekostnad. De som institutionerna betalade 2007 innefattade således retroaktiva pre- mier för åren 2004–2006 som beräknats . I följande tabell redovisas avgifter och exklu- sive särskild löneskatt på pensionskostnader och exklusive kostnads- och intäktsräntor. Tabell 3.11 Avgifter för AIP och för 2007 retro 2004–2006 Källa: SPV och Pensionsvalet. Eftersom premien varit utjämnad mellan institu- tionerna, innebar övergången 2007 till institutionsspecifika att vissa institutioner skulle få högre kostnader och andra lägre. 23 2008/2009:RFRI. övergången justerades därför statbidragen för institutionerna enligt den förväntade nya kostnaden. Justeringen skedde med stöd av underlag från SPV. Emellertid kan institutionernas premiekostnader variera mellan olika månader och olika år beroende på vilka personer som är anställda. Det inne- bar att en absolut rättvis omfördelning av statsbidragen inte var möjlig att göra. Vidare kunde justeringen av statsbidragen av log- iska skäl inte inkludera effekterna av retroaktiva . Detta efter- som en förändring av redan inrapporterade anställningsuppgifter, och vilken effekt det får på premiekostnaden, inte kan förutses. För flertalet institutioner har de retroaktiva premierna inte haft någon större påverkan på den totala premiekostnaden. Det finns dock en del extremfall. Exempelvis blev den totala premiekostna- den för endast exklusive kostnads- och intäktsräntor. Detta förklaras av att pre- mien avseende uppgick till , medan de retro- aktiva premierna uppgick till -. I andra änden finns opera och musikteater, för vilken de retroaktiva premierna avseende åren 2004–2006 innebar en ökning av premien med . I budgetpropositionen och tilläggsbudgeten genom- fördes en slutlig justering av statsbidragen med anledning av över- gången till institutionsspecifika . Av budgetpropositionen framgår att ska medel som avsatts för att täcka kostnader för tjänstepensioner enligt PISA-förordningen och pen- sionsavgifter enligt inkluderas i scenkonstinstitutio- nernas verksamhetsbidrag. Det innebär att det inte längre ska fin- nas särskilda medel destinerade till pensioner. beslutade parterna på scenkonstområdet höja avgiften för AIP från . Höjningen finansierades utan till- skott av statsmedel. Försäkringstekniska kostnader totalt för området då teater- dans och musikinstitutionerna betalat enligt särskilda regeringsbeslut har SPV även beräknat den försäk- ringstekniska kostnaden. I tabellen nedan redovisas den försäk- ringstekniska kostnaden, definierad som hänförliga till . Med det menas att en retroaktiv premiekostnad som uppstått exempelvis 2007 men som avser 2004, redovisas på 2004. inkluderar inte särskild löneskatt på pensionskostnader eller kostnads- och intäktsräntor. Tabell 3.12 för 2003–2007 fördelade på premietyper Källa: SPV. Tabellen visar att kostnaden för de båda sparpremierna ökade mar- kant 2006. Det beror på att räntan i de försäkringstekniska riktlin- jerna det året sänktes . Vidare visar tabellen att kostnaderna för riskpremien och värdesäkringspremien varierar mellan olika år, vilket till stor del förklaras av premiesättningen. I tabellen nedan redovisas premiesatserna för de kollektiva premierna . Tabell 3.13 Premiesatser för kollektiva 2003–2007 Källa: SPV. var riskpremierna högre för PA 03 än för PA- 91, men därefter har samma procentsats gällt för båda pensionspla- nerna. Riskpremien har kunnat sänkas bland annat beroende på minskad sjuklighet. Värdesäkringspremien har följt förändringen i prisbasbeloppet. Premienivån har satts så att i prin- cip hela kostnaden för att värdesäkra de aktivas förmåner ska täckas av inbetalda . Den försäkringstekniska kostnad som redovisas i tabell 3.12 ovan kan jämföras med de som institutionerna har betalat –2007. En sådan jämförelse visar att institutio- nerna har betalat mindre än den beräk- nade försäkringstekniska kostnaden. Detta underskott är hänförligt till 2003, då de försäkringstekniska premierna höjdes i förhållande till de förväntningar som låg till grund för regeringens beslut om institutionernas för perioden –2003. Underskottet reg- leras mot återbäringsfonden i försäkringsrörelsens sparrörelse. Kostnader för olika pensionsåldrar Premiekostnaderna för de förmånsbestämda ålderspensionerna påver- kas i hög grad av pensionsåldern. Dels är värdet av pensionen före högre ju lägre pensionsåldern är, dels ska pensionen från och med finansieras ju lägre pensionsåldern är. I tabellen nedan redovisas hur kostnaderna fördelar sig mellan de olika pensionsåldrarna. Tabellen har kompletterats med de AIP-avgifter som institutionerna betalat. Av de inbetalda avgif- terna har inte kunnat härledas till en viss pensionsålder och de har därför fördelats proportionellt. Tabell 3.14 Avgifter för AIP och för 2007 fördelade på pensionsåldrar och premietyp Källa: SPV och Pensionsvalet. SPV har även lämnat uppgifter om vad premiekostnaden uppgår till i genomsnitt för de olika pensionsåldrarna. Det finns dock problem med att ge en rättvisande bild av vad medelpremien är. För AIP fin- ns det endast årsbelopp, vilket gör att det inte går att särskilja hur många månader som en inbetald avgift avser. För PISA-förordnin- gen gäller att de olika premietyperna börjar betalas vid olika åldrar. Det innebär att antalet individer som ingår i ett medeltal blir olika beroende på vilken premietyp som undersöks. I tabellen nedan redovisas medelvärdena för dem som tjänar in förmånsbestämd pension från och med . Det är den enda gruppen som har samtliga premietyper. Det innebär att medel- värdena blir högre än om samtliga individer skulle ha räknats med. Kostnaden avser personer för vilka PA 03 tillämpas. Den redovisade uppgiften om AIP avser samma grupp. Månads- beloppen för AIP har beräknats till av det genomsnitt- liga pensionsunderlaget/0,95. Divisionen med 0,95 är gjord för att kompensera för att det verkliga underlaget för pensionsavgiften, utbetald lön, är något högre än pensionsunderlaget.