sou · GXB311 · 2009-02-20 00:00:00 — I detta scenario 1 (SOS 1) beräknas det förekomma 239 000 män med cancer 2030. Dock bedömer EpC att ett mer troligt scenario, scenario 2 (SOS 2), är att antalet män med cancer ökar i något lägre takt, från 86 2002–2006 till 198 2030. Årlig incidensökning för prostatacancer har antagits vara för åldersgruppen 0–, för åldergruppen 55–och för den äldsta gruppen i detta alternativ. För kvinnornas del ökar prevalensen från ca 70 2002–2006 till ca 120 2030. 17Framtida cancerprevalens och cancerincidens. Prognoser 2006-2030, 2008. Underlag till utredningen (se bilaga 2). 18Den framtida ohälsan. Projektion av sjukligheten i och riket för några stora sjukdomsgrupper . Avdelningen för socialmedicin och epidemiologi, i samarbete med Onkologiskt centrum, . Kostnader för cancer. i publikationer nr 67, , 2006. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser Med dessa antaganden kan följande prognos för cancerprevalens göras jämfört med –2006: Scenario 1 (SOS 1) Scenario 2 (SOS 2) Kostnaderna för cancersjukdomar var som redan nämnts ca 34 mil- jarder kronor 2004 enligt Cancerfonden. Med utgångspunkt från det som EpC bedömer vara det mest troliga scenariot, SOS 2, ger en enkel beräkning baserad enbart på ökningen i prevalensen ett belopp för samhällets kostnader för cancersjukdom på 2030 i fast penningvärde, vilket innebär en årlig ökningstakt på . scenario SOS 1 innebär en ökning av prevalensen med , vilket motsvarar i dagens penningvärde (se figur 11.2). Exempel med prevalensprognos enligt har prevalenstalen (antal fall per invånare) för cancer i – regionen ökat med i genomsnitt strax . I prognosen från SLL gjordes en linjär fram- skrivning av prevalenstalen baserad på den utveckling som förevarit och början av 2000-talet.20 I rapporten från används två scenarier för prevalensberäk- ningen . Ett grundscenario (SLL 1) och ett scenario (SLL 2) med antaganden om årlig prevalens- ökning för män respektive för kvinnor . antogs att ökningstakten skulle plana ut. 20 Den framtida ohälsan. Projektion av sjukligheten i och riket för några stora sjukdomsgrupper . i samarbete med Onkologiskt centrum, , 2005. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser Dessa antaganden ger följande prognos för cancerprevalens : Med samma kalkylmetod som ovan innebär en ökning att kostnaderna skulle bli ca 2030 i fast penningvärde. Med antaganden från SLL 2 blir kostnaden betydligt högre, ca . Cancerorganisationerna i har publicerat en rapport med en prognos för kostnaderna för cancersjukdom fram till 2015.21 var samhällskostnaderna för cancersjukdom i . Kostnaderna steg –2004 i medeltal . Studien redovisar tre alternativa prognos- resultat för . Till skillnad mot Cancerfondens kalkyl ingick inte kostnader för produktionsbortfall orsakad av för- tida dödsfall i denna studie. Kostnader för förtida död utgjorde av de totala samhällsekonomiska kostnaderna i Cancer- fondens belopp, en relativt stor andel således. Huvudscenariot i den finska studien innebar en årlig kostnads- ökning motsvarande och medförde en fördubbling av kostnaderna till . Kostnaden för läkemedel förväntades öka fyrfaldigt . Enligt be- dömning av experter antogs att kostnaderna för läkemedels- behandling och öppenvård skulle öka mest, medan däremot kost- naderna för slutenvård skulle öka i mindre takt . De två andra alternativen var ett lägsta scenario med en regres- sionsmodell där sjukdomsbördan beräknades öka från till 850 miljoner, vilket motsvarade en kostnadsökning på samt ett alternativ med en prognos enligt tidigare kost- Kostnader för cancer. i publikationer nr 67, , 2006. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser nadstrender med en samhällskostnad på 2015, en ökning med . Figur 11.2 Cancersjukdomarnas samhällsekonomiska kostnader framskrivning enligt olika prognoser22 11.1.3Jämförelse med Cancerfondens prognos Samhällskostnaden för cancer beräknad på underlaget från EpC ökar från ca 2004 till ca 2030. Vårt kalkylerade belopp kan jämföras med det prognosresul- tat avseende cancersjukdomarnas samhällskostnader 2020, 53 milj- arder kronor, som redovisats av Cancerfonden. I den kalkylen var den årliga ökningstakten 3,6 procent.23 En linjär förändring av kostnaderna mellan åren i vår prognos innebär vid en interpolering av kostnaderna mellan åren 2004 och 22 a. 2004: Cancerfondsrapporten . b.Cancerfonden prognos 2020: , för cancer – och . En hälsoekonomisk kalkyl utförd av på uppdrag av Cancerfonden. Cancerfonden, 2003. c.SOS 1 och SOS 2: Framtida cancerprevalens och cancerincidens. Prognoser 2006-2030, 2008. Underlag till utredningen (se bilaga 2). d.SLL 1 och SLL 2: Den framtida ohälsan. Projektion av sjukligheten i och riket för några stora sjukdomsgrupper . i samarbete med Onkologiskt centrum, , 2005. e.Finland 2004 och prognos 2015: Cancerorganisationerna. Kostnader för cancer. i publikationer nr 67, , 2006. 23 , för cancer – och . En hälsoeko- nomisk kalkyl utförd av , Cancerfonden, 2003. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser 2030 att cancerkostnaderna förändras med ca mellan . Detta åskådliggörs i serien nedan där de totala sam- hällsekonomiska kostnaderna för cancer anges . I detta exempel med linjär kostnadsserie blir den relativa föränd- ringen mellan allt mindre. Det prognostiserade beloppet för , , är något högre än de 53 miljarder kro- nor som Cancerfondens prognos gav . Skillnaden i belopp kan också beräknas exponentiellt. Om kostnaderna ökar med samma procentsats mell- an blir utvecklingen annorlunda än i det förra exemplet. Då blir den årliga ökningen i kronor relativt liten i början av serien men kommer att öka i storlek för att slutligen komma upp i den sammanlagda kostnaden på . Differensen i kostnader motsvarar en pro- centuell förändring mellan åren på . En årlig ökning med denna procentsats innebär att summan på växer till 2030. Med den expo- nentiella serien blir den prognostiserade samhällskostnaden för cancer 2020, vilket är samma belopp som i Cancerfondens prognos . Oberoende av val av tidsserie blir resultatet av våra beräkningar i stort sett detsamma som Cancerfondens. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser 11.1.4Cancer och andra folksjukdomar I står hjärt- och kärlsjukdomar, neuropsykiatriska sjukdo- mar och maligna tumörer för en helt dominerande andel av den totala sjukdomsbördan, mätt som antal förlorade sjuklighetsjuste- rade levnadsår (DALY:s), för båda könen. Tillsammans med skador utgör dessa fyra diagnosrubriker av den totala sjuk- domsbördan. Hjärt- och kärlsjukdomar och maligna tumörer har en särställning, då dessa sjukdomar står för flertalet av antalet år förlorade på grund av för tidig död.24 För att jämföra den framtida skattade samhällsekonomiska bör- dan hos några sjukdomar redovisas nedan beräknad procentuell ökning av antal fall av cancer, hjärtinfarkt och höftfraktur i läns landsting fram till 2030:25 Cancer (procent) Hjärtinfarkt (procent) Höftfraktur (procent) Ökat befolkningsantal utgör den enskilt största orsaken till fler antal fall av sjukdom. Den sammanlagda risken för ökat antal fall är betydligt större för män i förhållande till kvinnor. För cancer skat- tas dock en mindre ökning jämfört med hjärtinfarkt och höft- fraktur. Skillnaderna uppkommer genom variationer i prognostise- rad åldersfördelning respektive sjukdomsrisk medan förändring i befolkningsantal påverkar sjukdomsutvecklingen i stort sett lika. Vi kan alltså förvänta oss en kraftig ökning av sjukdomsbördan för cancer men även för andra sjukdomar i såväl som i hela landet, med befolkningsförändringar som den främsta orsaken. 24Allebeck P, , . Sjukdomsbördan i och dess riskfaktorer. Svensk tillämpning av WHO:s DALY-metod för beräkning av sjukdomsbörda och riskfaktorer. Rapport nr A 2006:4. och , 2006. 25Den framtida ohälsan. Projektion av sjukligheten i och riket för några stora sjukdomsgrupper . i samarbete med Onkologiskt centrum, , 2005. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser Vid en jämförelse av de olika prognoserna bör vissa inslag särskilt beaktas. I samtliga modeller räknar man med ökad prevalens på grund av befolkningsförändringar, ökad diagnostik av tumörer samt bättre behandling som ger en ökad överlevnad och bot. Däremot skiljer sig metodval för prevalensberäkning mellan studierna, bl.a. årtal och tidsintervall för studiernas basuppgifter om incidens och prevalens, liksom urvalet av cancertyper och kostnadsfaktorer. Rekryteringsperiod för beräkning av incidensen och prevalensen är av stor betydelse för prognosresultatet. An- taganden om och beräkningar av incidens samt prevalens framgår inte helt av de tillgängliga underlagen vilket försvårar en närmare jämförelse av materialen. Även tidshorisonten för beräkning av pro- gnoserna är olika. Det kan förmodas att skillnader i dessa antagan- den mellan prognosunderlagen har haft inverkan på respektive resul- tat. Antaganden om prisnivåer, exempelvis på läkemedel, utgör också en osäkerhetsfaktor i jämförelsen. Det är inte alltid som samtliga sjukdomskostnader beaktas i studier av sjukdomsbördan. Exempelvis kostnader för tidsåtgång och utgifter för patient och närstående saknas ofta. I den svenska undersökningen beräknades förtidspension, sjukpenning och kost- nader för dödlighet som produktionsbortfall. I den finska studien ingick däremot inte kostnader för förtidig död. Också olikheter i ländernas system ger olika undersökningsresultat. I den finska kalkylen görs ett antagande om att tyngdpunkten förflyttas från slutenvård till öppenvård . I Cancerfondens beräkning har detta förhållande antagits vara i stort oförändrat. På förhand oväntade kostnader som kan tillkomma senare kommer sannolikt inverka på hur väl prognoserna besannas. Vi har försökt att kompensera för dessa osäkerheter genom att jämföra alternativa källor. Beräkningen baserad på EpC scenario 2, vilket innebar en kostnad på 2030, är ett resul- tat som är väl jämförbart med Cancerfondens prognos , vilken var . Våra beräkningar hamnar i samma nivå . Även jämfört med SLL finns en viss samstämmig- het i resultat i form av att vår beräkning baserad på EpC:s huvud- alternativ hamnar nära mitten av det ganska breda intervall som blir resultatet av de scenarier som SLL kalkylerar med. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser Den finska studien har ett kortare tidsintervall. I huvudalternativet blev den årliga ökningstakten . Vår kalkyl ger en årlig ökningstakt på , men då rör vi oss över en betydligt , ända . Denna siffra kan jämföras med den genomsnittliga öknings- takten i Cancerfondens prognos, vilken var , . Beträffande utvecklingen av kostnader för cancerläkemedel talar man om en snabbare ökningstakt och en ut- planing därefter. I underlaget till prevalensberäkningarna för SLL antogs en större ökning följt av en avmattning där- efter. Även EpC resonerar på analogt sätt. Det skulle således kunna förhålla sig så att kostnaderna för cancersjukdom ökar snabbare under den tidigare delen av prognos- perioden jämfört med den . Dock är det vanskligt att uttala sig om framtida förändringar med tanke på den relativt långa pro- gnosperioden och att vi baserar våra beräkningar på i samman- hanget synnerligen enkla antaganden. I våra antaganden förutsätter vi att förutom antalet prevalenta fall av cancer förblir allt annat lika. Den prognos för kostnader 2030 som vi gör baseras på befintlig struktur inom cancerområdet . Ett sådant antagande överensstämmer emellertid inte med vad som kan förväntas ske i verkligheten. Dock skulle man kunna spe- kulera i att olika förändringar delvis kan komma att motverka var- andra. Fördyrande omständigheter blandas med sådana som leder till besparingar. Förändringar som kan förväntas ske är exempelvis en fortsatt produktivitetsförbättring i vården. Därutöver är det inte otänkbart att förskjutningen av kostnadsandelar kan ske, exempel- vis till mer utbildning av personal och eventuellt fler antal personal, mer medicin, mer palliativ vård, etc. vilket skulle kunna inrymmas i det prognostiserade beloppet. Vi har redovisat flera prognoser vad gäller prevalensen av cancer. Valet av tidsperiod, incidens och överlevnad varierar mycket mellan prognoserna. Trots olikheterna i studiedesign och metodik visar beräkningar baserade på underlag från både , Cancer- fonden och SLL ganska likartade resultat, dock inom ett visst intervall. Vår beräkning resulterar i en samhällsekonomisk kostnad 2030 på i fast penningvärde. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser 11.2Framtida kostnadsutveckling för cancerläkemedel Läkemedelskostnadernas andel av de totala kostnaderna för hälso- och sjukvården har varit relativt stabil , mellan . Den totala kostnaden för läkemedel i uppgick till ca 33 miljarder kronor.26 Kostnader för läkemedel på recept (förmånskostnad och patien- tens egenavgift) utgjorde av de totala läkemedels- kostnaderna 2007, medan kostnader för läkemedel på rekvisition uppgick till . Kostnaden för enbart läkemedels- förmånen uppgick till 2007, vilket utgjorde av de totala läkemedelskostnaderna. gör bedömningen att förmånskostnaderna kommer att öka i något högre takt , 3,5–4,, men kommer åter att sjunka till 2–2011–2012 pga. patentut- gångar. För rekvisitionsläkemedel bedöms ökningstakten ligga rela- tivt stabilt kring per år.27 ökade kostnaden för cancerläkemedel från till . Beloppet motsvarade av den totala läkemedelskostnaden i landet. Kostnadsökningstakten har legat på 15–vilket gör att cancerläkemedlens andel av de totala läkemedels- kostnaderna ökat. Cancerläkemedel svarar för av den totala kostnadsökningen för läkemedel . De höga kostnaderna som har varit förknippade med introduktionen av nya cancerläkemedel har också lett till att sjukvårdsregionerna har gjort olika prioriteringar i användning av dessa. Utredningen har av () respek- tive () beställt bedömningar av kostnadsut- vecklingen för cancerläkemedel och deras svar redovisas i det följ- ande. Dessutom har underlag från och lands- ting inhämtats. I jämförelsen har också beaktats uppgifter från Social- styrelsen som gör en uppföljning och utvärdering av för- ändringar i läkemedelsförsäljningen i och en bedömning av kostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånen . 26Läkemedelsförsäljningen i – analys och prognos. 27Samma som ovan. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser I LIF:s prognos28, som sträcker sig , bygger fram- skrivningen på tre faktorer: -en uppskattning av antalet personer med cancer , -andelen av dessa som behandlas med läkemedel och -läkemedelskostnaden per patient uppdelad i kvantitet (förpack- ningar, dos) och pris per förpackning. Beräkningarna bygger på ett urval av de viktigaste cancerläke- medlen och de största cancertyperna. Kostnaderna har sedan räknats upp till att omfatta alla läkemedel för respektive diagnos och därefter till att inkludera även övriga diagnoser. Prognosen för utvecklingen av kostnaderna för cancerläkemedel visar på en fortsatt procentuell ökning, men i mycket långsammare takt än . De totala kostnaderna för cancerläkemedel beräknas öka från 2,5 miljarder till 4,8 milj- arder 2022, vilket innebär att nettoeffekten blir en förväntad kost- nadsökning med . Den prognost- iserade kostnadsutvecklingen är väsentligt lägre än den varit med kostnadsökningar på . En bi- dragande faktor är att priserna inte förväntas öka. I stället får vi prissänkningar till följd av patentutgångar för flera läkemedel med stor användning. Den absoluta kostnadsökningen för cancerläkemedel prognosti- seras att minska från i genomsnitt till ca . Den använda beräkningsmodellen inkluderar kostnader för nya läkemedel inom de grupper som analyseras, vilket har effekter på både pris och volym. För bröstcancer beräknas en fortsatt ökning av antalet pati- enter, liksom andelen patienter som behandlas med de studerade läkemedlen. Behandlingskostnaden per patient, förväntas minska efter patentutgången för Herceptin, . över hela perio- den drivs kostnadsökningen helt av ökningen av antalet behandlade patienter. För prostatacancer förväntas också antalet patienter som be- handlas komma att öka, dock inte lika mycket som för bröstcancer. Kostnaden för behandlad patient förväntas minska som en följd av 28 Läkemedel och medicinteknik inom den framtida cancervården, 2008. Underlag till utred- ningen (se bilaga 2). Kostnader, prioriteringar och konsekvenser patentutgångar på några av de mest använda läkemedlen. För tjock- och ändtarmscancer sker en relativt kraftig ökning till följd av fler behandlade patienter samt nya läkemedel med höga kostnader. Läkemedelsbehandling förväntas få en ökad betydelse vid flertalet cancersjukdomar framöver. Enligt den presenterade prognosen kommer kostnadsökningen att mattas av . Det är samma utveckling som när nya läkemedel introducerades för magsår, höga blodfetter, multipel skleros och reumatoid artrit, dvs. en mycket låg kostnad för den tidigare läkemedelsbehandlingen, vilket gav en hög procentuell kostnadsökning när de nya innovativa läkemedlen introducerades. () gör bedömningen29 att den medicinska kostnadsutvecklingen i det makroekonomiska perspektivet i första hand styrs av den ekonomiska utvecklingen på den största markna- den, . Den amerikanska ekonomin är den största och har också haft en snabbare tillväxttakt, vilket medfört ekonomiska för- utsättningar att satsa betydligt större andel av sin BNP på sjukvård än jämförbara länder i övriga västvärlden (). LV anför även att den utbredda förekomsten av privata hälsoförsäkringssystem i kan bidra till att underlätta etablering av nya dyra läkemedel. LV bedömer att av de 700–800 onkologiska läke- medel som är under utveckling beräknas gå igenom klinisk fas till godkännandeprocedur. Om cirka hälften av dessa blir godkända innebär det 5–10 nya läkemedel , vilket går att jämföra med de ca 10 som LIF uppskattar. LV bedö- mer att de nya onkologiska läkemedlen kommer att vara relativt kostsamma, vilket till en mindre del eventuellt kan komma att balan- seras av förskrivning av generika. LV bedömer att nuvarande öknings- takt, ca 15–, kommer att bestå. 29 Läkemedel och medicinteknik inom den framtida cancervården, 2008. Underlag till utred- ningen (se bilaga 2). Kostnader, prioriteringar och konsekvenser I arbetet med för perioden –2025 i läns landsting gjordes en prognos för kostnadsutveckling av läkemedel.30 Läkemedelskostnaderna för () bedöms öka 2008–2025, varav läkemedels- förmånen bedöms öka . För läkemedel på rekvisition (huvudsakligen i slutenvård) prognostiseras en årlig ök- ning med perioden –2015 varefter takten minskar till en nivå på mellan 2015–2025. SLL:s läke- medelskostnader uppgick till 2007. Givet be- räknad tillväxttakt kommer läkemedelskostnaden i SLL att trefaldi- gas till nästan 2025. Läkemedel på rekvisition be- räknas då uppgå till av den totala läkemedelskostnaden jämfört 2007. beräknas antalet nya cancerfall öka , det vill säga 15 000 nya fall , enligt de beräkningar som gjorts inom . Ökningen är till största del driven av demografiska förändringar, med både ett ökat befolk- ningsunderlag och äldre befolkning, där cancerincidensen är högre. Utredningen inom SLL gör bedömningen att på 10–är drivkrafterna starka för en fortsatt snabb ökning av kostnaderna för cancerläkemedel. Kostnadsökningen på 15–bedöms fortsätta, eftersom många nya preparat kommer att lanse- ras och då det medicinska behovet är stort. Priserna på cancer- läkemedel bedöms dessutom inte påverkas nämnvärt av konkurrens från generika . Kostnader för cancerläkemedel i I genomfördes en utredning om cancersjukdomarnas kost- nader samt kostnadseffektivitet åren 1996–2004.31 Därtill gjordes en prognos för kostnadernas utveckling , vilket inkluderade läkemedelsersättning. konstaterades 25 661 nya cancerfall i . Motsvarande siffra 2015 beräknas till 30 199, vilket skulle innebära en ökning i cancerincidensen. Prevalensen antas öka . 30Långtidsutredning (2008-2025). Läkemedel i SLL - nuläge och prognos. Mapsec KB, 2008. 31Kostnader för cancer. i publikationer nr 67, , 2006. Kostnader, prioriteringar och konsekvenser visade tre scenarier och i grundmodellen som bygger på tidigare kostnader och prevalens blir läkemedelskostnaden ca 2,5 gånger så hög 2015 i förhållande till 2004, jämfört med 60,2 miljoner. Detta motsvarar en ökningstakt på . I modellen, som bygger på utveckling av kostnader inklude- rande läkemedelsersättning enligt tidigare trender, ökar läke- medelskostnaderna ca 8 gånger jämfört med . Den årliga ökningstakten för läkemedelskostnad uppgick till . Läkemedel har i denna kalkyl viktats högre under tids- seriens senare år pga. snabbare ökning av ersättningen för läke- medel . Den tredje modellen är en bear- betad version av de två föregående med experters uppskattningar som grund. Modellen beaktar prevalensens predicerade utveckling och tidigare trender samt experters syn på framtidsutvecklingen. I denna modell fyrdubblas läkemedelskostnaderna –2015, jämfört med 60,2 miljoner, vilket motsvarar en årlig ökningstakt med . Vid en jämförelse av de olika prognoserna bör vissa frågor särskilt beaktas. metoder för beräkning skiljer sig åt prognoserna sinsemellan. Årtal och tidsintervall för studiernas basuppgifter om incidens och kostnadsfaktorer skiljer sig åt liksom urvalet av cancertyper. Även tidshorisonten för beräkning av prognoserna är olika. Antaganden om och beräkningar av incidens samt prevalens framgår inte helt av de tillgängliga underlagen vilket försvårar en närmare jämförelse av materialen. Det kan dock förmodas att skill- nader i dessa antaganden mellan prognosunderlagen har fått viss inverkan på resultatet. Antaganden om prisnivåer på läkemedel ut- gör också en osäkerhetsfaktor i jämförelsen. Tidsperiod för beräkning av incidensen är av stor betydelse för prognosresultatet. Exempelvis i vårt underlag från blir det stora skillnader i beräknad framtida prevalens av prostata- cancer då kalkylen baseras på en tioårsperiod jämfört med en fem- årsperiod. räknar med en kraftig ökning av preva- lensen för prostatacancer främst orsakad av den demografiska ut- vecklingen.32 Om behandling av prostatacancer kommer till stånd i 32 Framtida cancerprevalens och cancerincidens. Prognoser 2006-2030, 2008. Underlag till utredningen (se bilaga 2). Kostnader, prioriteringar och konsekvenser ökad utsträckning innebär det en stor avvikelse gentemot det anta- gande LIF gjort i sin studie. Där förutsågs en lägre ökning av anta- let fall av prostatacancer jämfört med antal fall av bröstcancer. För samtliga prognoser gäller att de skattningar som görs innehåller viss osäkerhet eftersom det är omöjligt att inkludera eventuella oväntade introduktioner eller utökning av indikationer som rimligen inte kan förutses. I samtliga underlag görs i princip samma antaganden om ut- vecklingen av befintliga och nya läkemedel. Läkemedelsutveck- lingen inom cancerområdet är mest intensiv inom områdena bröstcancer, lungcancer, njurcancer, tjock- och ändtarms- cancer och hematologiska cancersjukdomar. Nya läkemedel och be- handlingar prövas inom så gott som samtliga cancertyper, dock i olika utsträckning. har det mer och mer blivit stand- ard att behandla med målinriktade cancermediciner och kombina- tionsterapier. En svensk studie redovisar signifikant bättre över- levnad hos individer med prostatacancer av behandling med en kombination av antihormonbehandling och strålning jämfört med enbart antihormonbehandling. Det var också signifikant lägre risk för återfall.33 LIF kalkylerar med betydligt lägre priser pga. konkurrens med patentutgångna läkemedel. Det råder stor osäkerhet rörande effekten av patentutgångar för biologiska läkemedel. Det regelverk som gäller tillåter enbart förskrivning av s.k. biosimilars till nya patienter, men inte generiskt utbyte. Regelverket kan even- tuellt komma att ändras när biologiska läkemedel och deras kopior har kunnat följas upp . Vi kan se flera anledningar till att kostnaderna för cancerläke- medel ökar. Vi bedömer att flera nya läkemedel når marknaden. Det kan röra sig om så många som upp till tio godkända läkemedel , men inte alla av dessa kan förväntas bli etablerade.