sou · GXB314 · 2009-02-17 00:00:00 — Som har angetts ovan sägs det i direktiven inte något närmare om detta. Det sägs inte heller om skyddet har avsetts gälla endast för vissa aktörer, t.ex. för tidningsföretag eller bokförlag, eller för alla. Frågan om innehåll har behandlats ovan. När det gäller vilka aktörer som grundlags- skyddet för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll har avsetts gälla för utgår kommittén från att det har avsetts gälla för alla. Ett grundlagsskydd som endast gäller för vissa aktörer kan enligt kommitténs mening inte accepteras. Vad det nu gäller är alltså vad som utmärker det medium som ska grundlagsskyddas, dvs. e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll. Gemensamt för de apparater som diskuteras är att de inte kräver något fristående tekniskt hjälpmedel för att innehållet ska kunna uppfattas, utan apparaten innefattar de funktioner som krävs för att man ska kunna ta del av innehållet. En annan egenskap som i vart fall de flesta av de här aktuella apparaterna har är att de kan användas både som mottagare av information som laddas ned till apparaten av användaren själv och som fysiska databärare, dvs. för att överföra information från avsändaren till mottagaren genom förflyttning av föremålet. När apparaten levereras med innehåll används den på detta sistnämnda sätt. Dessa båda egenskaper skiljer de här aktuella apparaterna från andra fysiska databärare som böcker, tidningar, cd- och dvd-skivor, videoband m.m. Böcker och tidningar och andra skrifter omfattas av TF medan cd- och dvd- skivor, videoband m.m. är s.k. tekniska upptagningar som omfattas av YGL. De tekniska upptagningar som omfattas av YGL används i Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll huvudsak enbart som fysiska databärare, dvs. som överförare av innehåll från avsändaren till mottagaren genom förflyttning av föremålet. Deras huvudsakliga syfte är inte att användas för mot- tagning eller lagring av innehåll som användaren förser dem med, även om inspelning är möjlig på t.ex. videoband samt vissa cd- och dvd-skivor och liknande. De tekniska upptagningar som omfattas av YGL kräver också ett tekniskt hjälpmedel för att innehållet på dem ska kunna uppfattas. Sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tid- ningar som levereras med innehåll och andra liknande apparater som har de båda egenskaper som har angetts ovan kan också innefatta funktioner utöver möjlighet att ladda ned och lagra inne- håll, t.ex. möjlighet att göra anteckningar, surfa på Internet, sända sms, e-post och fax samt telefonera. Mobiltelefoner är exempel på sådana apparater. En mobiltelefon kan levereras med innehåll – menyer, ringsignaler och spel är t.ex. vanligt förekommande – som kan uppfattas utan något fristående tekniskt hjälpmedel. Många mobiltelefoner kan också användas till nedladdning från Internet. När man då ska överväga hur man, utan hänsyn till innehållet, kan definiera vad som är en sådan e-bok eller e-tidning som leve- reras med innehåll som enligt direktiven ska omfattas av grund- lagsskydd kan en första fråga vara om det finns anledning att be- gränsa grundlagsskyddet till sådana apparater som levereras med innehåll och som har en visuell likhet med traditionella böcker och tidningar. anser att denna fråga ska besvaras nekande. En sådan gränsdragning skulle för det första vara otydlig och ge upphov till åtskilliga avgränsningsproblem. Kan t.ex. en tunn, böjlig skärm anses ha en tillräcklig visuell likhet med en bok? En gränsdragning av detta slag skulle också riskera att låsa grundlagsskyddet till användningen av viss teknik, vilket knappast kan anses överensstämma med strävan efter teknikoberoende. Vidare skulle en gränsdragning av det nu aktuella slaget innebära att t.ex. mp 3-spelare som levereras med innehåll, exempelvis talböcker eller musik, och iPod, handdatorer och liknande apparater som levereras med innehåll skulle falla utanför grundlagsskyddet. De nu nämnda apparaterna har stor lagringskapacitet och det finns alltså möjlighet att förse dem med ett omfattande innehåll före leverans, även om det inte sker nu i någon större utsträckning. (Det huvud- sakliga syftet med dem är ju att möjliggöra för användaren att ladda ned och lagra innehåll.) Om e-böcker och e-tidningar som leve- reras med innehåll ska föras in under grundlagsskyddet skulle det Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll därför kunna uppfattas som underligt om sådana apparater föll utanför skyddet. Avgränsningen av grundlagsskyddet bör alltså inte göras utifrån om apparaten har en visuell likhet med en bok eller tidning. Problemet med de här diskuterade apparaterna är att de i princip alltid möjliggör nedladdning, dvs. att de möjliggör för användaren att förse dem med innehåll. Det skulle erbjuda stora svårigheter att försöka föra in apparater som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning under grundlagsskyddet enligt YGL. Anled- ningen till detta är främst att grundlagsskyddet enligt YGL är knutet till användningen av vissa medier, inte till yttrandet i sig, och den grundläggande yttrandefrihetsrättsliga principen om ensamansvar. Den ensamansvarige kan inte rimligen bära det straff- och skade- ståndsrättsliga ansvaret för innehåll som användaren själv har laddat ned till apparaten efter leveransen. Om apparater som möjliggör nedladdning ska föras in under grundlagsskyddet innebär det alltså att man måste frångå den grundläggande principen i YGL (och TF) att grundlagsskyddet är knutet till det medium som förmedlar ytt- randet, inte till yttrandet i sig. Detta skulle medföra svåra problem. Problemen framgår om man applicerar det nu gällande yttrande- frihetsrättsliga systemet enligt YGL och dess regler om tekniska upptagningar på det fallet att en mp 3-spelare levereras med t.ex. en laddning musik och något textmeddelande. Det krävs då att minst ett tiotal likadana exemplar framställs eller avses framställas under högst omkring en månad för att YGL ska vara tillämplig när spridning avses ske genom utlämnande av exemplar.11 Med lika- dana exemplar får i detta sammanhang förstås likadana apparater med samma innehåll. Mp 3-spelaren ska förses med ursprungs- uppgifter enligt 3 kap. 13 § YGL. Om så inte sker kan framställaren och spridaren, dvs. försäljaren, i vissa fall straffas. Utgivare ska ut- ses för den tekniska upptagningen, dvs. här för mp 3-spelaren, och uppgift om denne ska sättas ut på mp 3-spelaren (4 kap. 1 och 4 §§ YGL). Skyldigheterna är straffsanktionerade (4 kap. 6 § YGL). Ansvaret för yttrandefrihetsbrott i det innehåll som finns på mp 3- spelaren bärs i första hand av utgivaren, i andra hand av den som låter framställa upptagningen och i tredje hand av spridaren, dvs. mp 3-försäljaren (6 kap. 1 och 2 §§ YGL). Ansvaret för skadestånd på grund av ett yttrandefrihetsbrott i innehållet bärs också av den 11 SOU 2006:96 del 1 s. 176 f. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll som bär ensamansvaret, men skadeståndet kan även krävas ut av den som låter framställa mp 3-spelaren (8 kap. 2 § YGL). Reglerna om utgivare och hans ansvar passar inte för sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning. Utgivare ska ju enligt 4 kap. 1 § YGL utses för den tekniska upptagningen, inte för ett visst innehåll i denna, och han ska enligt 6 kap. 4 § YGL anses ha haft kännedom om innehållet i framställningen. Han ska också anses ha medgett dess offentliggörande. YGL vilar alltså på förutsättningen att innehållet är fixerat till upptagningen och inte ändras. Detta framgår bl.a. av vad som gäller i fråga om databaser. En förutsättning för grundlagsskydd enligt databasregeln (1 kap. 9 § YGL) är ju att databasens innehåll kan ändras endast av den som driver verksamheten. Eftersom det inte är rimligt att utgivaren ska bära ett yttrandefrihetsrättsligt ansvar för innehåll som an- vändaren har laddat ned på apparaten, måste utgivarens ansvar beträffande e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning begränsas till ett visst innehåll på apparaten, nämligen det som fanns på den vid leveransen, om sådana e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll ska föras in under YGL. Detta skulle strida mot YGL:s grundläggande princip att grundlagsskyddet är knutet till det medium som an- vänds, inte till yttrandet i sig. har konstaterat i avsnitt 5.3.2 om digital bio och annan offentlig upp- spelning ur en databas skulle ju ett synsätt som knyter grundlags- skyddet till det yttrande (eller innehåll) som offentliggörs och inte till mediet, dvs. sättet för offentliggörandet (eller bäraren av ytt- randet), strida mot uppbyggnaden av det nu gällande systemet i YGL. Ett sådant synsätt är inte möjligt inom ramen för detta. I fråga om apparater som möjliggör nedladdning skulle det också uppstå bevisproblem eftersom det skulle vara svårt att efter leveransen fastställa vilket innehållet var vid leveransen. Detta innehåll har ju då troligen ersatts av eller i vart fall kompletterats med innehåll som användaren har laddat ned. Det nu beskrivna utgör enligt mening oöverkomliga hinder för grundlagsskydd enligt YGL för sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning. Det är enligt kommitténs mening inte heller möjligt att und- komma de nämnda problemen genom att avgränsa grundlagsskyddet för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll så att Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll endast sådana apparater som huvudsakligen är avsedda för över- föring av information genom förflyttning av föremålet omfattas. En sådan avgränsning skulle bl.a. medföra stora gränsdragnings- problem och oförutsebarhet. Det kan också konstateras att reglerna i YGL har till ändamål att säkerställa friheten att yttra sig i massmedier som ett medel för den fria åsiktsbildningen (prop. 1990/91:64 s. 112). Reglerna tar sikte på verksamhet som syftar till spridning av yttranden till allmän- heten. De är inte motiverade för och passar inte för verksamhet som har andra syften. Det förefaller t.ex. knappast rimligt att – om e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning ändå skulle föras in under YGL – en mp 3- försäljare skulle riskera att i egenskap av spridare i YGL:s mening få bära det yttrandefrihetsrättsliga ensamansvaret för eventuella yttrandefrihetsbrott i innehåll som finns i spelaren när den leve- reras till kunden. En mp 3-försäljare torde ju inte ha de yttrande- frihetsrättsliga aspekterna på innehållet i spelaren i fokus och det kan knappast heller begäras att han ska ha detta. Alla fall av för- säljning eller annan spridning av e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll som inte huvudsakligen syftar till att appa- raten ska vara en fysisk databärare medför dessa problem. De som deltar i verksamheten uppfattar den knappast som syftande till spridning av yttranden till allmänheten utan som försäljning av mp 3-spelare, handdatorer, mobiltelefoner etc. Problemen gäller troligen för huvuddelen av sådana apparater som i direktiven be- nämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll, efter- som det huvudsakliga syftet med sådana apparater är att möjliggöra för användaren att ladda ned och lagra material, inte att överföra innehåll som finns på apparaten vid leveransen. Med hänsyn till vad som har anförts anser att om sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll ska föras in under grundlagsskyddet enligt YGL bör avgränsningen göras så att apparater som möjliggör nedladdning faller utanför skyddet. Som har framgått ovan kan sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll också innefatta funktioner utöver möjlighet att ladda ned och lagra innehåll, t.ex. möjlighet att göra anteckningar, surfa på Internet, sända sms, e-post och fax samt telefonera. Reglerna i YGL har till ändamål att säkerställa friheten att yttra sig i massmedier som ett medel för den fria åsiktsbildningen (prop. 1990/91:64 s. 112). Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll Reglerna tar sikte på verksamhet som syftar till spridning av yttran- den till allmänheten. De är inte motiverade för privat kommunika- tion, dvs. kommunikation mellan några få enskilda personer. Om e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll ska föras in under grundlagsskyddet bör avgränsningen därför vidare göras så att även apparater som möjliggör kommunikation mellan enskilda, t.ex. sms, e-post, fax och telefoni, faller utanför grundlagsskyddet. 6.4.3Vilka grundlags- och lagändringar krävs om e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll ska föras in under YGL? Som har angetts i avsnitt 6.4.1 anser att det inte nu finns något större behov av att föra in sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll under YGL och att det inte nu bör företas några grundlagsändringar i syfte att, i möjlig mån, åstadkomma detta. För att fullgöra sina uppgifter enligt direktiven redovisar kom- mittén ändå i det följande hur ett grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll skulle kunna utformas och vilka övriga lagändringar detta skulle kräva, men kommittén förordar alltså att dessa grundlags- och lagändringar inte genomförs . Med anledning av kommitténs inställning i denna del tas de grundlags- och lagändringar som krävs om e-böcker och e-tid- ningar som levereras med innehåll ska föras in under YGL inte upp i författningsförslagen i detta betänkande. De redovisas i stället för sig i bilaga 5 till betänkandet. Där finns också en författnings- kommentar till dessa grundlags- och lagändringar. Som har redovisats i avsnitt 6.4.2 anser Yttrandefrihetskom- mittén att om e-böcker och e-tidningar som levereras med inne- håll ska föras in under grundlagsskyddet enligt YGL bör avgräns- ningen göras så att apparater som möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda faller utanför skyddet. En sådan avgränsning innebär troligen att de flesta e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll, t.ex. läsplattor, faller utanför grund- lagsskyddet. Avgränsningen är dock enligt kommitténs mening nödvändig för att e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll ska kunna infogas i det yttrandefrihetsrättsliga systemet enligt YGL utan svåra komplikationer. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll Ett sätt att föra in sådana apparater som i direktiven benämns e-böcker och e-tidningar och liknande apparater som levereras med innehåll under grundlagsskyddet enligt YGL skulle då kunna vara att införa ett nytt stycke i 1 kap. 1 § YGL som efter förebild av tredje stycket i samma paragraf anger att vad som sägs om tekniska upptagningar också ska gälla för sådana apparater. Effekten skulle då bli att de regler som gäller för tekniska upptagningar skulle gälla även för sådana apparater. Detta skulle kunna ske genom följande tillägg till 1 kap. 1 § YGL (tillägget är kursiverat): Varje svensk medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begräns- ningar göras än de som följer av denna grundlag. Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upptag- ningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, av- lyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälp- medel. Vad som sägs i grundlagen om tekniska upptagningar gäller även elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel, om upptagningen inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. Med databas avses i denna grundlag en samling av informa- tion lagrad för automatiserad behandling. Regeln innebär att alla apparater som möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda faller utanför grundlagsskyddet. Mobiltelefoner, mp 3-spelare, iPod, handdatorer och liknande apparater faller alltså utanför skyddet. Regeln innebär troligen också att de flesta sådana apparater som i direktiven benämns Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll faller utan- för grundlagsskyddet. Direktivförfattaren torde ju, som nämnts, ha haft t.ex. läsplattor i åtanke. Den främsta fördelen med läsplattor och liknande apparater synes emellertid, som har nämnts i av- snitt 6.4.2, ligga i att man kan uppdatera dem och således ladda ned innehåll till dem, inte i att de bättre fyller funk- tionen som bärare av information än t.ex. vanliga pappersböcker och -tidningar eller vanliga cd- och dvd-skivor. Det torde knappast finnas e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll som inte har en nedladdningsfunktion. Användningen av ordet elektroniska innebär att böcker, tid- ningar, handskrifter, whiteboards som levereras med text, tyg med tryck och liknande informationsbärare faller utanför definitionen. Även sådana informationsbärare levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och de möjliggör inte nedladd- ning eller kommunikation mellan enskilda. De är dock, till skillnad från t.ex. läsplattor och mp 3–spelare, inte elektroniska. Ordet elektronisk används här i den betydelse som det har enligt TNC:s12 ordbok , TNC 98. Där anges att det betyder som avser eller utnyttjar joners, elektroners eller elektronhåls rörelse i vakuum, gas eller halvledare. För de nya elektroniska upptagningarna kommer samma regler att gälla som enligt nu gällande lydelse av YGL gäller för tekniska upptagningar. Detta innebär bl.a. att tillåtelsen i 1 kap. 3 § andra stycket YGL till undantag i vanlig lag från förbudet mot censur i fråga om rörliga bilder i filmer, videogram eller andra tekniska upp- tagningar som ska visas offentligt utvidgas eftersom det kommer att gälla inte enbart för tekniska upptagningar utan även för elektroniska upptagningar. Tillåtelsen är dock fortfarande begrän- sad till rörliga bilder som ska visas offentligt. Det kan också noteras att lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram föreskriver granskningsplikt endast för framställningen i en film eller ett videogram som ska visas offentligt. Införande av det nya femte stycket i 1 kap. 1 § YGL innebär att den grundlagens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta så- dana elektroniska upptagningar som sägs där. Sådana upptagningar bör därför även föras in i 1 kap. 1 § första stycket YGL enligt följande (nu diskuterad ändring är kursiverad): 12 , nationella centrum för terminologi och fackspråk. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll Varje svensk medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar, andra tekniska upptagningar och sådana elektroniska upptag- ningar som avses i femte stycket offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begräns- ningar göras än de som följer av denna grundlag. Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upp- tagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälp- medel. Vad som sägs i grundlagen om tekniska upptagningar gäller även elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel, om upptagningen inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. Med databas avses i denna grundlag en samling av informa- tion lagrad för automatiserad behandling. Om YGL:s tillämpningsområde utvidgas enligt vad som har sagts ovan bör motsvarande ändringar göras även i bilageregeln i 1 kap. 7 § andra stycket TF och i 2 kap. 1 § andra stycket RF. Ändring- arna kan utformas enligt följande (nu diskuterade ändringar är kursiverade): 1 kap. 7 § TF Med periodisk skrift förstås en tidning, tidskrift eller någon annan sådan tryckt skrift som enligt utgivningsplanen är avsedd att under en bestämd titel utgivas med minst fyra vid särskilda tider utkommande nummer eller häften , samt löpsedlar och bilagor som hör till skriften. Sedan utgivningsbevis för skriften har meddelats, skall denna anses som periodisk till dess att beviset återkallas eller förklaras förfallet. Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll Om ägaren till en periodisk skrift sprider eller låter sprida skriftens innehåll eller delar av detta i form av ett radioprogram, en teknisk upptagning eller en elektronisk upptagning som avses i yttrandefrihetsgrundlagen, ska i fråga om tillämpning av 1–14 kap. programmet eller upptagningen jämställas med en bilaga till skriften i den utsträckning den i sådan form spridda versionen återger innehållet i skriften oförändrat samt anger hur innehållet har disponerats. I lag får föreskrivas om särskild skyldighet att spela in sådana program och bevara tekniska eller elektroniska upptagningar samt att tillhandahålla dessa. Bestämmelser om rätt till sändningar finns i 3 kap. yttrandefrihetsgrundlagen. 2 kap. 1 § RF Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1.yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 2.informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplys- ningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 3.mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 4.demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demonstration på allmän plats, 5.föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, 6.religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig iljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar, andra tekniska upptag- ningar och elektroniska upptagningar gäller vad som är föreskrivet itryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. De regler som enligt tillämpningslagen gäller för tekniska upp- tagningar bör gälla även för de här behandlade elektroniska upp- tagningarna. Följande ändringar i tillämpningslagen krävs (här diskuterade ändringar är kursiverade): Grundlagsskydd för e-böcker och e-tidningar som levereras med innehåll 1 kap. 2 § De bestämmelser i denna lag som gäller tryckta skrifter eller tryckning av skrifter ska tillämpas även på andra skrifter som faller under tryckfrihetsförordningen.