sou · GXB342 · 2009-05-06 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående framstår markavvattningsfrågor som särskilt olämpliga för sådana generella föreskrifter som föreslagits. Om lagstiftaren ändå skulle finna att möjligheter att meddela generella föreskrifter bör införas måste ett sådant bemyndigande begränsas så att en tillämpning av de generella föreskrifterna inte kan bli mer ingripande än en omprövning. Den begränsning av omprövningens inverkan på möjligheterna att bedriva verksam- heten som enligt 24 kap 5 § sista stycket gäller vid omprövning bör även gälla generella föreskrifter. Detta bör kunna ske genom ett tillägg i den föreslagna 9 c §. Jag avstyrker således förslaget att införa generella föreskrifter för vattenverksamheter. De flesta vattenverksamheter av sådan karaktär att en individuell prövning är nödvändig. Vad som har anförts i utredningen utgör inte tillräckliga motiv för en ändring. Undertecknad har tagit del av slutversionen av Miljöprocess- utredningen – Vattenkraft och vattenverksamhet – och kan där konstatera att resultatet i huvudsak avviker från Tilläggsdirektivet till (M 2007:04). Förslaget står även i strid mot och rådets direktiv /77/EG av . Förslaget står även i strid mot 8 av våra 16 uppsatta miljömål och i strid mot regeringsformens och Europa- konventionens skydd för äganderätt och näringsfrihet. Förslaget innebär vidare, om det genomförs, att det arbete som pågår lokalt, regionalt, nationellt och globalt att begränsa den pågående klimatförändringen avsevärt försvåras. Av utredningen kan utläsas av man har haft fel infallsvinklar. Uppfattningen har varit: -att all vattenkraft medför en miljöskada -att huvuddelen av våra strömsträckor är utbyggda -att alla gamla domar äldre än 1999 är ålderdomliga (för övrigt kom krav på MKB ) och tillgodoser inte dagens behov -att man helt har bortsett från den påbörjade klimatförändringen och arbetet med att begränsa denna till förmån för ett särintresse som t.ex. sportfiske -att omlöp/fiskväg förbi samtliga dammar är positivt för någonting (det positiva med fiskväg har inte närmare utretts) Ett anständighetskrav måste vara i en dylik utredning att man tillser att det finns rätt bakgrundskunskaper införskaffade via studier av underlag som bygger på vetenskaplig grund. Det finns inte någon studie som bygger på vetenskaplig grund som kan påvisa att vattenkraftverk med minimitappning i frivatten- fåran och utan korttidsreglering på något vis medför någon miljöskada. De studier som finns visar snarare på det motsatta. Utredaren anför på flera ställen att huvuddelen av vattenkraften är utbyggd. Det är ett felaktigt påstående och utredaren borde närmare ha redogjort för var dessa uppgifter kommer ifrån. Det finns ca 40 000 strömsträckor i vattendrag med större avrinnings- område än , vi har ca 2 000 vattenkraftverk i . Utbyggnadsgraden är således . Det framgår även mycket väl av 4 kap. att outbyggda strömsträckor är något som vi har gott om i och det torde därför inte vara något problem för sportfiske och vår mest miljövänliga energikälla att samsas i vattendragen. Det är en felaktig inställning att alla vattenkraftverk med gamla domar och de vattenkraftverk som saknar tillstånd skulle utgöra en miljöbelastning i vattendragen. De äldre domarna tog ofta stor hänsyn till miljön och fisket. I domarna har det tagits stor hänsyn till miljöaspekter med en noggrannhet som ibland även överträffar dagens moderna domar. Naturligtvis finns det avarter, men för att därför dra alla över en kam är felaktigt. De riktigt gamla anläggningarna, med tillkomst före vattenlagens tillkomst ägs och drivs i huvudsak av privatpersoner, som är närboende, med stor miljömedvetenhet, med hänsyn till miljö och fiske. Det kan dock noteras att utredningen inte lägger något förslag som innebär ett generellt krav att ompröva alla befintliga tillstånd och pröva vattenverksamheter som saknar tillstånd . Det är bra, men att de tankegångarna har funnits är mindre bra. Världens ledare är helt överens om att det övergripande miljömålet är att begränsa klimatförändringen (det beslutades om detta senast i ). Regering och Riksdag har också poängterat den saken vid flertalet tillfällen (vilket torde vara allmänt känt). För att klara den delen med en någorlunda bibehållen levnadsstandard krävs förnybar energi som vind och vatten. I aktuell utredning har man bortsett från detta och prioriterat sportfisket som i sig är en bra rekreation, men medför en kraftig negativ miljöpåverkan. kommer det propåer från all världens ledare om det viktiga arbete som vi har framför oss. Nedan redovisas ett axplock av vad som framförts . FN:s generalsekreterare uppmanar, i ett tal på YouTube , världens befolkning att delta i klimatmanifesta- tionen Earth Hour. Syftet är att visa politikerna att folket vill ha ett kraftfullt avtal vid i , skriver Världsnaturfonden WWF i ett pressmeddelande. – Jag uppmanar alla städer och människor att delta och sända en kraftfull signal om att klimatfrågan måste lösas. Tillsammans kan vi finna en lösning på en av jordens allvarligaste utmaningar, säger generalsekreteraren i talet på YouTube. kommer ytterligare varningar om vad som kan hända med isen på när klimatet blir varmare. Enligt forskarnas beräkningar räcker det att temperaturen i det kringliggande havet stiger med fem grader för att det ska bli en global katastrof, rapporterar ekoredaktion . Oro har funnits för att hela den västra delen av det väldiga istäcket ska kollapsa och flyta ut i havet, med en katastrofal stegring av havsnivån som följd. finns siffror på vad det skulle kunna innebära. – Om temperaturen överskrider fem grader så skulle det höja havsytans nivå med mellan fem och . Det är väldigt mycket, ungefär lika mycket som om hela skulle smälta, säger klimatexperten på . Regeringen har redovisat mål och strategier 2009 för att: halva energianvändning ska komma från förnybara energikällor ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossil energi nettoutsläpp av växthusgaser vid mitten av detta sekel ska vara noll utsläppen av växthusgaser ska vara jämfört med förnybar energi i transportsektorn 2020. Ovan redovisade är bara en liten del av alla varningar som sänds ut. Det visar ändå på klimathotet och att detta måste tas på största allvar. Föreliggande förslag har inte i någon del tagit hänsyn till nämnda klimathot utan kommer att utgöra ett hinder i det fortsatta arbetet mot en begränsning av pågående temperatur- förändring och kommer inte att tillföra vår totala miljö något positivt. Regering och riksdag har tagit beslut om en kraftig utbyggnad av vindkraften till . För att man skall kunna uppnå det målet så behövs det reglerkraft och det är därför ett måste att i första hand bibehålla nuvarande produktionskapacitet och genom regler och bestämmelser möjliggöra ytterligare vattenkraftsutbyggnad. Behovet finns omnämnt i utredningen, men några förslag till beslut som underlättar framtagande av framtida reglerkraft har inte tagits fram. Det bör i sammanhanget omnämnas att vattenkraften ger en möjlighet till ö-drift (lokal elförsörjning) vid strömavbrott i stam- och regionnät. Under rubriken vattenkraft står att läsa i punkt 2 i detta sammanhang utreda behovet och lämpligheten av att ändra dessa bestämmelser för att främja en hög produktionskapacitet i vatten- kraftverk. Föreliggande förslag kommer att kraftigt försämra vattenkraftverkens produktionskapacitet. Det finns inte något i förslaget som kommer att främja en hög produktionskapacitet i vattenkraftverken, allt som framförts är kontraproduktiva förslag i vad gäller att bibehålla nuvarande produktionskapacitet. Tilläggsdirektivet säger också Om utredaren finner att identifie- rade behov av regeländringar kommer i konflikt med tilläggsuppdraget under rubriken , ska utredaren belysa konflikten, föreslå hur regelverket kan utformas så att det underlättar en konfliktlösning och beskriva konsekvenserna. Utredaren har enbart tagit hänsyn till Kammarkollegiet, och Sportfiskarnas synpunkter och bortsett från verksamhetsutövarnas synpunkter och har därmed inte underlättat någon konfliktlösning utan enbart försvårat framtida arbete med regelverket. Ytterligare saker som kommer att vara hämmande på nuvarande produktionskapacitet är att -upprätta en miljörapport med väldigt många uppgifter -Före till rapportera hur verksamheten påverkar fisket och komma med förslag hur det skall byggas fiskvägar m.m. -Verksamhetsägarna kan komma att tvingas till att ta fram underlag för omprövning av verksamheten -Kammarkollegiet kommer att ges möjligjet att direkt kräva in för dem behövliga uppgifter från verksamhetsutövaren Nämnda krav, som måste tolkas som en mycket fri tolkning av direktivet, kommer att bli så kostsamma för de mindre verksamhetsutövarna att flertalet av dem tvingas till att lägga ner sin verksamhet. I utredningen har man, utan att kunna motivera att det finns ett behov, föreslagit att det skall inlämnas en miljörapport för verksamhetsutövare som bland annat innehar vattenkraftverk och vattenregleringar. Det enda motiv som har framförts är att uppnå en likhet mellan Miljöfarlig verksamhet (9 kap. MB) och Vatten- verksamhet (11 kap. MB). Det är en väsentlig skillnad mellan de utsläpp som kan ske från miljöfarlig verksamhet och från, enligt samtliga genomförda Livscykelanalyser, vår mest miljövänliga energikälla. Det finns krav att rapportera till tillsynsmyndigheten så snart det sker en incident som gör att det sker en avvikelse från gällande dom och man har också en skyldighet att göra återkommande damm- besiktningar. Nämnda skyldigheter gör det onödigt att kräva in ytterligare uppgifter till stora kostnader för verksamhetsutövaren som det inte torde finnas någon som helst nytta med och behov av. Enligt utredarens förslag skall bestämma vad en miljörapport skall innehålla. Med tanke på den bristande kunskap som har omkring framförallt småskalig vattenkraft, kan de krav som kan komma att ställas bli av väldigt stor och dyrbar omfattning. De punkter som utredaren har ställt upp över vad en dylik rapport kan innehålla är redan där av sådan omfattning att de /vattenverksamhet, som man via har uppskattat kostnaden till är alldeles för låg. Undertecknad finner det anmärkningsvärt att det föreligger ett förslag om att Före till rapportera hur verksamheten påverkar fisket och komma med förslag hur det skall byggas fiskvägar m.m. utan någon närmare utredning som bygger på vetenskapliga grunder omkring en nytta med och behov av fiskvägar. Under MPU-arbetet har det framförts tvivelsmål om nyttan med byggande av fiskvägar. I det sammanhanget har förespråkarna till fiskvägar hävdat att det finns många studier som påvisar nyttan och bland annat har man framfört , där man relativt byggt fiskväg, som ett lysande exempel. Vid närmare undersökningar så visar det sig att det inte har genomförts någon utvärdering av utfallet med fiskvägar. Vid kontakter med ansvarig tjänsteman på lämnas beskedet att det känns bra, men kan inte närmare specificera hur utfallet har blivit. Dock skall det, enligt uppgift, tillsättas en utvärderingsgrupp . Det vore skäligt att avvakta med ovan relaterade förslag tills en dylik utvärdering har genomförts. Det bör också med skärpa påpekas att öppna upp med fiskvägar förbi vandringshinder strider mot miljömålet Levande sjöar och vattendrag. Nämnda miljömål innebär att vattendragen inte får öppnas upp för främmande arter som inte hör hemma i det ekologiska systemet på ett naturligt sätt (t.ex. signalkräfta). Det finns en uppenbar risk för en utarmning av den biologiska mångfalden i vattendragen, förutom att det ger främmande arter fri vandringsväg, så kommer bland annat unika lokala stationära öringstammar att blandas upp och en mer likriktad fiskefauna bildas. Den biologiska mångfalden påverkas även negativt av nu pågående klimatförändring, där forskare hävdar att av nuvarande biologiskt liv kommer att slås ut. Det är därför väldigt viktigt att bibehålla den förnybara miljövänliga vattenkraften och utveckla denna för att därigenom så långt möjligt begränsa klimatförändringen. Det torde vara allmänt känt att den hitintills helt dominerande orsaken till att vuxen lax dör är havslaxfisket som är starkt inskränkt. Flertalet av alla omprövningar har gällt byggande av fisk- vägar och nyttan av detta har närmare berörts ovan. Omprövningar vad som gällt fiskvägar medför en utökad miljö- påkänning, eftersom motivet oftast är att uppnå ett bättre sport- fiske och som känt är så innebär ett utökat sportfiske också en utökad miljöskada, förutom att det ger ett utökat CO2 utsläpp, så påverkas bland annat flodpärlmusslan på ett negativt sätt. Omprövningsbehovet måste ses i det perspektivet att svenska folket har levt synonymt med vattenkraften och vårt välstånd och fina miljö har utvecklats i samklang med vattenkraften. tillsammans med har de bästa vattnen i med levande sjöar och vattendrag, med varierande biologiskt liv och mångfald. Det torde utan tvivel vara betingat av vårt nyttjande av vattenkraften. Ramdirektivet för vatten, som allt oftare bruka åberopas som anledning till omprövningar, har ursprungligen tillkommit för att vi skall få rent vatten, beroende på de föreliggande problemen i framförallt . Ett problem som inte alls finns i samma utsträckning i och . Allt annat är efterhands- konstruktioner och övertolkningar med tveksamma syften. Enligt föreliggande förslag skall verksamhetsutövaren själva ta fram erforderligt underlag för omprövningen. Det kommer att förenas med väldigt stora kostnader för verksamhetsutövarna, framförallt om det inte föreligger någon nytta med omprövningen. Utredaren har, med hjälp av , uppskattat kostnaderna till ca /omprövning. Den uppskattade kostnaden räcker inte långt, med tanke på att det kommer att erfordras till exempel provfisken för att klarlägga behovet av en fiskväg, utredningar över huruvida det finns några främmande arter in vattendraget, förslag till fiskväg, samrådsprotokoll m.m. behövs det inte någon MKB i omprövningsmål, torde dock det kravet tillkomma eftersom de flesta omprövningar innebär en utökad total miljöpåkänning. Totalt sett kommer kostnaden för framtagande av underlag till omprövningar enligt ovan hamna i storleksordningen 300 000– , kanske ännu högre eftersom Kammarkollegiet kommer att kunna begära in hur vittgående uppgifter som helst. Kammarkollegiets rätt att kräva in uppgifter från verksamhetsutövaren Förslaget att Kammarkollegiet direkt kan begära in behövliga uppgifter som behövs i arbetet med omprövningar kommer ytter- ligare att innebära en börda för verksamhetsutövaren och tillför inte något i vad som sägs i direktivet att ändra dessa bestämmelser för att främja en hög produktionskapacitet i vattenkraftverk. I tilläggsdirektivet står även att läsa Vid översynen bör man beakta de förändringar av vattenproduktionen som långsiktigt bedöms kunna ske till följd av klimatförändringar. föreslagna förändringar innebär i korthet att befintlig vattenkraftsproduktion i väsentlig del kommer att minska och inte vara den hjälp till att begränsa klimatförändringen som den annars haft förutsättningar till. När det sedan inte heller finns några idéer till en utveckling för ytterligare vattenkraft kommer nyttan av den planerade vindkrafts- utbyggnaden att omöjliggöras på grund av brist på reglerkraft. Utredningen har skjutit ifrån sig uppgiften att lägga fram förslag som främjar ny vattenkraftproduktion för utredning i annan ordning. Det visar på behovet av en statlig vattenkraftutredning som med utgångspunkt från EU:s förnybarhetsdirektiv analyserar behovet av att öka vattenkraftens produktionsförmåga och regler- förmåga. En analys av potentialen med utgångspunkt från dagens förutsättningar kan dessutom ge en realistisk bild av hur vattenkraften kan utvecklas. Utredningen, som inte i någon del uppfyller Tilläggsdirektivet uppdrag vattenkraft, visar starkt på behovet av tillsättandet av en Statlig vattenkraftsutredning och hela MPU borde därför läggas åt sidan i avvaktan på resultatet från nämnda vattenkraftsutredning. Utredarens förslag uppfyller sammanfattningsvis inte i någon del intentionerna i regeringens tilläggsdirektiv, beroende till stor del att man inte har bemödad sig om att införskaffat sig en objektiv helhetsbild i det man har varit tillsatt att utreda. Undertecknad kan konstatera att utredningen inte lagt något förslag som syftar till att gynna tillkomsten av ny vattenkraft (produktion- och reglerförmåga), vilket med hänsyn till den starka kopplingen mellan vattenkraften och förutsättningarna att utveckla vindkraften är en allvarlig brist. Det kan konstatera att flera av de förslag som utredningen lägger fram inom ramen för uppdraget rörande vattenverksamheter, starkt motverkar såväl främjande av befintlig vattenkraft som den nödvändiga utvecklingen av ny vattenkraft. Det kan särskilt noteras att ett antal av dessa förslag, som syftar till att underlätta för berörda myndigheter att driva omprövningsmål, tillkommit efter framställningar av , Kammarkollegiet och Fiskeri- verket, som talar i egen sak för att kunna äska om resursförstärkningar till sina respektive fögderier. I utredningen saknas någon närmare studie av nyttan med omprövningar och byggande av fiskvägar utan här har man helt svalt särintressenas marknadsföring. Utredaren skriver att nödvändiga omprövningar av domar skall genomföras. Vad som är nödvändiga omprövningar torde inte vara möjligt att avgöra utan en närmare studie som bygger på vetenskaplig grund som närmare undersöker nyttan av dylika processer. Utredningsförslaget kommer vidare att drabba både små- företagare med vattenkraftverk och leverantörer inom branschen på ett otillbörligt sätt, som det inte finns något stöd för i direktivet. Det är viktigt att även den småskaliga vattenkraften ges förutsättningar att överleva, vilket är tveksamt med tanke på föreliggande förslag i MPU. Småskaliga vattenkraften fyller ett stort behov i vårt fortsatta arbete med att begränsa den pågående klimatförändringen men de utgör en del i den lokala nätförstärkningen (tillskott av lokalt producerad el som minskar överföringsförlusterna) som är till gagn för alla lokala elkonsumenter i och med att det lokala elbolaget kan minska sina inköp från överliggande nät. I det följande lämnas synpunkter på vad utredningens föreslagit om avskaffandet av rådighet som processförutsättning samt avskaff- andet av den samhällsekonomiska tillåtlighetsbedömningen i 11 kap. 6 (avsnitt 5.2) och behålla den endast vid prövningen av särskilda tvångsrätter enligt 28 kap. 10 och 12 §§ . Utredningen har anfört att den anser att regelverket för miljöfarlig verksamhet och för vattenverksamhet som utgångs- punkt bör se likadant ut och att de skillnader som ändå bör finnas kvar bör vara sakligt motiverade. Jag delar utredningens uppfattning att lagstiftningen bör vara sakligt motiverad. Utgångspunkten bör dock främst vara det verkliga behov som lagstiftningen avser att tillgodose och inte att rättsliga regleringar med olika syften ska se likadana ut. Den fråga som därför bör ställas är om kraven i den vattenrättsliga regleringen på rådighet och samhällsekonomisk nytta avser att tillgodose verkliga behov? Den vattenrättsliga regleringen är en exploateringslagstiftning medan den miljörättsliga regleringen är en skyddslagstiftning. Den vattenrättsliga regleringen innehåller till skillnad från den miljörättsliga regleringen bl.a. bestämmelser om skadereglering och tvångsrätter. En tillståndsdom avseende vattenverksamhet medför ofta att en enskild ges rätt att ta i anspråk en naturresurs nämligen vatten på bekostnad av andra enskilda medan lämnat tillstånd i dom avseende miljöfarlig verksamhet egentligen är ett produktionsvillkor, får t.ex. producera högst ett visst antal bilar. För att belysa innebörden av ett tillstånd till vattenverksamhet kan som exempel anföras tillstånd till vattenuttag ur en å. Ett sådant tillstånd innehåller att sökanden får ta ut en viss mängd Detta i sin tur innebär bl.a. att mindre vatten finns tillgängligt för ev. andra intressenter nedströms vattenuttaget. M.a.o. kan en enskild få tillgodogöra sig egendom som inte enbart tillhör honom på andras bekostnad. Att meddela ett sådant tillstånd utan krav på samhällsekonomisk tillåtlighet torde stå i strid med 2 kap. 18 § regeringsformen. Den vattenrättsliga regleringen är således av expropriativ natur inte enbart med avseende på särskilda tvångsrätter. Rådighet i vattenrättsliga sammanhang är också något helt annat än i miljörättsliga sammanhang. Det är ett krav som ska vara uppfyllt för att en vattenresurs ska få tas i anspråk. Om rådighetskravet är uppfyllt bör prövas av domstolen och inte som utredningen föreslagit lämnas till enskilde tillståndshavaren själv att bedöma med de oklarheter och tvistigheter som då kan uppstå. Utredningen har vidare inte föreslagit regler om hur och av vem en uppkommen tvist ska lösas. Om miljödomstolen ska pröva en uppkommen tvist måste en regel om detta införas. Det borde vara bättre för alla parter att frågan om rådighet är avgjord genom tillståndsdomen. Utredningen har avfärdat ett fjärde alternativ innebärande att kravet på rådighet skulle inträda först vid meddelande av tillståndet och anfört att Nackdelen med alternativet skulle vara att sökanden kan ta tillståndsmyndighetens och sakägarnas resurser i anspråk under hela tillståndsprocessen och ändå misslyckas med att visa att rådighet finns. I det fallet blir hela tillståndsprocessen onyttig och sakägarna störs i onödan. Enligt min mening gäller detta i minst samma utsträckning om tillståndshavaren inte klarar att erhålla faktisk rådighet. Verksamheten kommer ju inte heller då tillstånd. Vidare anför utredningen att Det finns nog inte många verksamhetsutövare som till höga kostnader driver igenom en tillståndsprövning enligt utan att ha en rimlig chans att förverkliga projektet. Detta stämmer inte med mina erfarenheter. Att avskaffa rådighet som processförutsättning men behålla den faktiska rådigheten och endast upphäva 2 kap. 1 § LSV men behålla övriga bestämmelser i kapitlet förefaller inte vara lag- tekniskt tillfredställande och kan knappast anses medföra att den vattenrättsliga regleringen närmat sig den miljörättsliga regleringen. Inte heller kan avskaffandet av den samhällsekonomiska tillåtlighetsbedömningen i 11 kap. 6 § och låta den gälla endast vid särskilda tvångsrätter 28 kap. 10 och 12 §§ SOU 2009:42 Särskilt yttrande medföra att någon tillnärmning av betydelse skett mellan regleringarna. Kraven på rådighet och samhällsekonomisk nytta i den vatten- rättsliga regleringen är enligt min mening föranledda av verkliga behov och därmed sakligt motiverade. Kap. 11 Produktionskapaciteten för vattenkraftverk Riksintresseklassning av älvar och omprövningarna Omprövningar är en del av det ursprungliga tillståndet Man bör komma ihåg att vattenkraftverk fått sina tillstånd och att det därmed måste finnas möjligheter till ompröv- ningar. Vid den ursprungliga miljöprövningen har kraftbolagen dessutom i många fall också fått avstå energi och fått satsa pengar i åtgärder för att minska skadorna. Dessa kan emellertid inte förutses för hur som helst utan sätts ofta på prövotid och där möjligheten till omprövningar är en del i detta. Det är därför det finns möjligheter till omprövningar av villkoren och att kraftbolagen kan få avstå av intäkterna eller vattenföringen. Detta gäller de flesta vattendrag. Kraftbolagen har alltså redan från början att räkna med att de eventuellt kan få villkoren ändrade och att de kan få avstå produktion eller pengar till åtgärder för detta ändamål. Ompröv- ningsmöjligheten ska alltså ses som en del i den ursprungliga miljöprövningen men att det också finns en begränsning i och med att den inte får äventyra syftet med verksamheten. Dessa kommer ursprungligen från de gamla kungsådre- bestämmelserna där man i de stora älvarna, som vattenlag var särskilt namngivna, ålades att alltid släppa fram av vattenföringen i en s.k. kungsådra för att bl.a. ge möjligheter till fiskvandring.