sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — Det ger förstås intryck av att domstolen är en institution som inte riktigt hänger med sin tid. Vilken effekt det kan ha för förtroendet för domstolen vore intressant att ta reda på. I vilket fall så stör ålder- domligheterna läsningen. Det handlar om ord som eljest, jämlikt, jämte, ränta å, envar part, såvitt, oaktat, alltjämt, ånyo, erforderlig. Även när man hänger på en preposition på var-, här- och där- ger det ett stelt och ålderdomligt intryck: vari, varav, varvid, varom, härav, härom, härför, härvidlag, därå. 5.1.4VILKET, AV VILKET, I VILKET VARFÖR INTE SOM? I Språket i lagar och andra författningar rekommen- derades även det ledigare som, där, då i stället för vilken, vilket, vilka och de prepositioner som kan föregå dem. Ett alltför frekvent bruk av de senare gör språket stelt. Frekvensen i domarna är hög. har också en bra relation till sina syskon, vilka även hjälper till att ta hand om honom. (Hellre: som) De gärningar för vilka S. åtalats är av synnerligen allvarligt slag särskilt mot bakgrund av det påstådda efterföljande scenariot under vilket S. själv skulle döda och gräva ner A. (Hellre: De gärningar som S. åtalats för är av synnerligen allvarligt slag särskilt mot bakgrund av det påstådda efterföljande scenariot då S. själv skulle döda och gräva ner A. Särskilt gäller detta rösten på den person med vilken A samtalar. (Hellre: på den person som A samtalar med.) 5.1.5GÄLLANDE, AVSEENDE, BETRÄFFANDE, FÖRELIGGANDE Domsspråket utmärks också av en förkärlek för långa, vaga prepo- sitionsuttryck som gällande, beträffande, avseende. Ofta kan de bytas ut mot korta och klara prepositioner som på, för, till, av, om. Även ord som föreliggande, förevarande, ifrågavarande finns i domsspråket och kan bytas ut mot pronomen som denna, detta, den här, det här eller rent av bestämd form: ifrågavarande utredning = utredningen, i nu förevarande mål = i detta mål. Av de fraser som förekommer ofta i de analyserade domarna märks bland annat följande. Medges rätt till, till stöd för sin talan, föranleder ingen annan bedömning, inkomma med, lämna utan bifall, bestrida bifall, medge bifall, i målet är ostridigt, i vart fall, fråga är om, fråga uppkommer härefter, medge befrielse, i anledning härav, med hänsyn härtill, vid påföljd att, stanna på staten, på sätt (åklagaren angivit), vad som förevarit, utan hinder av , finna skäl till erinran mot, finner TR att fängelsestraff inte är oundgängligen påkallat, underlåtenhet, beslutet underställdes länsrätten, underrättelse (till gäldenär), för- fallen till ansvar, frånfalla sitt tidigare vitsordande , ger utred- ningen i målet vid handen. Hur en del av dem skulle kunna ersättas framgår av bilaga 2. 5.2FACKORD OCH FACKJARGONG BEHÖVER BYTAS UT ELLER FÖRKLARAS Helt naturligt har jag i min analys funnit att fackord och fack- jargong finns i alla domar. Frågan är hur man ska gå tillväga för att antingen undvika fackorden eller förklara dem på lämpligt sätt. Normalt brukar man förklara fackord i sitt sammanhang inom parentes och dessutom i en ordlista som läggs efter innehållsför- teckningen. I domarna finns fackord från olika fackområden, alltefter ämnet för domen. I vissa mål kan det förmodligen vara så att parterna är väl bevandrade i den terminologi som används i deras dom – de har lärt sig den under ärendets gång. Men det kan också vara så att fackorden och fackjargongen blir ett hinder. 5.2.1JARGONG SOM KAN UNDVARAS? I LVU-målen och socialförsäkringsmålen finns en hel del ren jar- gong, som antagligen hämtats från underliggande texter från social- nämnder och vårdinstitutioner. Det kan vara värt att fundera på om jargongen bidrar till att parterna känner sig mera som ett fall än som enskilda individer . Exempel på fackuttryck och fackjargong i LVU- och socialförsäkringsmål: Det finns en funktionsnedsättning på organnivå (CNS) och funk- tionsbortfall på individnivå. NN:s sjukdom är däremot inte någon arbetssjukdom utan en konsekvens av tidigare livshändelser, en kroniciserad depressivitet och en del somatiska besvär. IBS är ofta en del av fibromyalgi. Diagnosen fibromyalgi är veri- fierad genom utredning. Samtliga 18 triggerpunkter för fibromyalgi är signifikanta. Hon har generellt sänkta smärttrösklar och uppfyller ACR-90-kri- terierna. Tillståndet fluktuerar emellertid och har blivit värre . När han träffat E har han bedömt att arbetsförmåga inte funnits. R:s utredning anger att E har en restarbetsförmåga. A är en femtonårig pojke med betydande svårigheter av främst psykiatrisk karaktär som har medfört sociala konsekvenser för honom. Eftersom A:s och B:s föräldraförmåga inte har räckt till deras föräldramandat är undergrävt. Det var inte bra att socialnämnden lyfte ut A från en strukturerad miljö såsom hemmiljön. Vid undersökningstillfället uppmärksammas en viss mimikfattighet samt något nedsatt kontakttagande. BVC har vidare uppgett att A:s längd, vikt och huvudomfångs- kurvor skiftat vilket kan tyda på att A inte får tillräckligt med näring (Non organic failour to thrive). Exempel på juridiska fackord och fackjargong: Då NN underlåtit att inkomma med svaromål har tingsrätten med- delat tredskodom mot honom Sedan advokatfirman X ansökt om betalningsföreläggande mot NN har målet efter bestridande överlämnats till tingsrätten. är dennes rätt till återvinning förfallen. vid påföljd att tredskodom annars kan komma att meddelas. Det är i målet ostridigt att fordonet, enligt utdraget från väg- trafikregistret, inte heller var avställt då. Bolaget har bestridit käromålet. På grund av utgången i ansvarsdelen skall NN förpliktas utge skadestånd. NN har vitsordat de av tingsrätten utdömda skadestånden. varför åtalet inte ska vinna bifall i vidare mån. Det förhållandet att NN misshandlat sin hustru i hennes hem är en omständighet som stärker presumtionen för fängelse. med särskild föreskrift om att NN skall underkasta sig den vård eller behandlingsprogram som kriminalvården föreskriver. Åklagaren har yrkat ansvar å NN jämlikt 4 kap. 2 § 2 st brotts- balken för olaga hot, grovt brott enligt följande. Därutöver gäller att samtliga objektiva omständigheter som konsti- tuerar ett bokföringsbrott måste ha s.k. subjektiv täckning. 5.2.2MÅSTE LAGENS UTTRYCK ANVÄNDAS? Många av fackuttrycken i domarna kommer från lagstiftningen på det juridiska området. De fungerar troligen utmärkt för rätts- väsendet i sin helhet, oberoende av instans. Men de fungerar säker- ligen sämre för lekmän som parterna ofta är. Frågan är vilka juri- diska uttryck som absolut måste användas i en dom – och som i så fall kräver en förklaring och vilka som kan uttryckas på ett be- gripligare sätt än i lagen. Här listar jag några centrala ord och uttryck i domarna som jag uppfattat som juridiska fackord och fackjargong som kommer från lagspråk. Kan de bytas ut eller förklaras och i så fall hur? I bilaga 4 finns det förslag på ersättningar för några av dem. -Åtalet, käromålet, talan etc. ogillas -Återvinning (av tredskodom) För en utomstående är de benämningar som parterna har i olika typer av mål troligen obekanta. Benämningarna finns i lagtext, men det är först när man kommer i kontakt med domstolen som man kanske lär sig dem. Jag tänker närmast på kärande, svarande, måls- ägande och tilltalad, liksom käromål och svaromål. När orden även används i domen är det förmodligen många läsare som måste gå till första sidan och där ta reda på vilken person som avses. I domar från och har man omnämnt parterna med de juridiska uttrycken inom parentes. Klagande och motpart (Åklagare) Motpart (Målsägande) Klagande och motpart (Målsägande) Klagande och motpart (Tilltalad) Vilken hjälp detta är för läsaren borde undersökas. Det vore bättre att i domen omnämna parterna med deras namn, när så är möjligt, i stället för att omnämna dem med de juridiska uttrycken. 5.3VARFÖR SÅ HÖGTRAVANDE OCH KRYSTAT? Det avvikande ordvalet bidrar förstås till att språket blir hög- travande och ibland krystat. Särskilt påtagligt blir detta när ordvalet i referaten avviker från vad parten eller vittnet själv har använt. Det kan ge domen en översåtlig ton. Hur parterna egentligen uttryckt sig framgår ju inte av domen, men det verkar troligt att deras språk i vissa domar skiljer sig avsevärt från referatens. NN överklagar beslutet och yrkar, så som hon får förstås, att hon inte skall vara återbetalningsskyldig. Till stöd för sin talan anför hon bl.a. följande. För att slippa betala tillbaka det bostadsbidrag som hon har fått för mycket utav skall det finnas särskilda skäl för eftergift. --- - - - Hon kan inte mer säga än att hon hade god tro till handläggarens kun- skap och information. Hon förutsätter att handläggaren känner till regelverket bättre än henne som lekman. I tillit till denna vetskap följde hon såvida dessa instruktioner. bedömer att de påfrestningar som NN åberopat i arbetet inte har varit av sådan extraordinär arbetsbelastning eller arbetssituation som krävs för att kunna godta skadlig inverkan enligt arbetsskade- försäkringen. - - - Halva hans arbetstid ägnades åt kundmottagning där han tog emot kunder med mycket ilska och frustration vilket ytterligare påskyndade det negativa utfallet i hans arbetssituation. (Om ett barn.) - - - En hemflytt skulle innebära att hennes trygghet och stabilitet i vardagen undermineras och hon skulle ute- lämnas till en situation där hon känner sig otrygg och osäker. Hennes traumatiska minnen skulle ge henne stora svårigheter att klara vardagen och relatera till sin familj. (En tolvårig flicka) M anför: Hon har onda minnen från tiden före omhändertagandet. Bl.a. var hon närvarande vid en händelse som ledde till att modern fick omhändertas akut på grund av sårskador i huvudet. Enligt journalanteckningarna skulle hon ha blivit slagen i huvudet med en yxa. Det finns flera personer som kan intyga att hon verkligen känner en mycket stark inre ångest och oro inför risken att tvingas återvända till hemmet. Hon lider mycket av situationen och för- äldrarnas agerande visar att de saknar samarbetsförmåga och insikt (En mamma): Hennes dotter är Dottern är inte så gammal varken kroppsligt eller mentalt att hon skulle vara utåtagerande eller morbid. NN: Han var ansvarig för den enskilda firman Han har i vart fall inte haft kännedom om att några fakturor varit osanna eller att några lämnade uppgifter inte varit korrekta, eller att fara för att undandrag- ande av skatt har förekommit. Även i övriga delar av en dom är språket ofta högtravande. Bloddroppar härröriga från N.N. Han avaktualiserades från arbetsförmedlingen den på grund av sjukdom Vad TR förordnat om sekretess skall alltjämt gälla, såvitt därigenom förordnats att sekretessen skall bestå för de uppgifter som förebragts vid förhandling inom stängda dörrar ger utredningen i målet vid handen. 5.4OM MENINGSLÄNGD OCH MENINGSBYGGNAD 5.4.1ENSTAKA LÅNGA MENINGAR FÖREKOMMER MEN ÄR INGET STORT PROBLEM Meningslängden i domarna är överlag normal, med omväxlande korta och långa meningar. Det är få riktigt långa och svårlästa meningar i domarna och när de förekommer är det ofta i citat eller referat ur lagtext (gäller länsrätts- och kammarrättsdomar). De långa mening- arna är på mellan 30 och 89 ord. Det finns också en onormalt lång mening på 179 ord som får sin längd genom att bevisen radas upp i att-satser med bara kommatecken emellan. Den ingår i rättens be- dömning i domskälen i en länsrättsdom. Dessvärre brukar förvaltningsdomstolarna inleda skälavsnittet med just lagbestämmelser, vilket kan leda till att många, även vana, läsare ger upp redan där. Exempelvis när referaten eller citaten ser ut på följande sätt: Enligt 1 § andra stycket och 2 § LVU skall den som är beredas vård, om det på grund av fysisk eller psykisk misshandel, otill- börligt utnyttjande, brister i omsorgen eller något annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas och det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge med samtycke av den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne och, när den unge har fyllt , av honom eller henne själv. En del långa meningar skulle tjäna på att delas upp i punkter, att man alltså gör en punktlista när det är lämpligt. Det passar t.ex. när det är flera villkor som nämns, som i följande mening: Så såg meningen ut: Av 3 § ErsL framgår att en skattskyldig som i ett ärende eller mål haft kostnader för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till vara hans rätt skall efter framställning beviljas ersättning för kostnaderna om den skattskyldige helt eller delvis vinner bifall till sina yrkanden i ärendet eller målet, ärendet eller målet avser fråga som är av betydelse för rättstillämpningen eller det finns synner- liga skäl för ersättning. Så kan den delas upp: Av 3 § ersättningslagen framgår att en skattskyldig som i ett ärende eller mål haft kostnader för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till vara hans rätt, ska efter ansökan beviljas ersättning för kostnaderna i följande fall: 1.om den skattskyldige helt eller delvis får ja till vad han begärt i ärendet eller målet, 2.om målet avser en fråga som är av betydelse för rättstillämpningen, eller 3.om det finns synnerliga skäl för ersättning. INSKOTT ÄR VANLIGA MEDAN VÄNSTERTUNGA MENINGAR ÄR MINDRE VANLIGA Om lite längre meningar är enkelt byggda brukar de ur läsbarhets- synpunkt sällan leda till problem. Men om meningarna har inskjutna bestämningar mellan viktiga satsdelar försämras läsbarheten. Sådana inskjutna delar brukar kallas inskott. I länsrätts- och kammarrätts- domar förekommer det inskott i drygt hälften av domarna. I tings- rätts- och hovrättsdomar i en tredjedel av domarna. De långa och besvärliga inskotten finns ofta i citat eller referat av lagtext. Här följer några exempel på meningar med inskott. Det inskjutna är markerat med kursiv stil. Enligt 7 kap. 1 § första stycket AFL har en försäkrad vars arbetsför- måga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan och som var försäkrad vid försäkringsfallet enligt bestämmelserna i detta kapitel rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning, om nedsättningen kan antas bestå under . Parterna har anfört, och som deras talan måste uppfattas, följande. På fråga vid tiden för monteringen när det nu kan ha varit om betalning hade Y svarat Målsäganden, som här förklarat sig biträda åtalen, har yrkat – oavsett om den med åtalet för grov våldtäkt mot barn avsedda gärningen rubriceras som åklagaren gjort eller som tingsrätten gjort och oavsett utgången vad gäller åtalet för olaga hot – fullt bifall till sin vid tingsrätten förda talan om skadestånd. Läsbarheten försämras också om huvudsatsens första böjda verb kommer i slutet av meningen. Då blir meningen vänstertung. Dess- bättre finns det bara enstaka vänstertunga meningar i 9 av de 50 dom- arna. Vänstertyngd uppkommer särskilt när meningen inleds med villkor (Om ) eller fraser som Mot bakgrund av , Med hän- syn till , Med anledning av , Genom att , För att . De vänstertunga meningarna avhjälps oftast genom en ommöb- lering där huvudsatsen läggs först i meningen. behövs en uppdelning i flera meningar. Exempel på vänstertunga meningar (huvudsatsens första böjda verb är kursiverat): Om arbetet på varje arbetsplats pågår begränsad tid enligt de villkor som gäller för vissa arbetstagare inom byggnads- och anläggnings- branschen eller därmed jämförliga branscher, skall den skattskyldiges bostad anses som tjänsteställe. (Hellre: Den skattskyldiges bostad ska anses som tjänsteställe, om arbetet ) Med hänsyn till utgången i målen och då annan grund för att bevilja ersättning för kostnader saknas skall A:s yrkande om ersättning för biträdeskostnader avslås. Mot bakgrund av de överväganden Regeringsrätten gett uttryck för i ovan nämnda avgöranden och vid en samlad bedömning av omständig- heterna i målet, finner kammarrätten att det inte föreligger några så- dana synnerliga skäl som bör medföra Genom att inte lämna upplysningar i självdeklaration om lånet, bostads- förmånen samt inköpet av inventarier och om bostadsförmånen har A lämnat oriktig uppgift. Vad beträffar de avdrag som bolaget gjort för hyra av den i målet aktuella bostadsrättslägenheten samt för inköp av inventarier gör läns- rätten följande bedömning. Då NN inte förmått att mot Y:s inställning visa att avtal om köp eller betalning för egendomen förekommit in något av de omnämnda avseen- dena, skall käromålet ogillas. 5.4.3OVANLIG ORDFÖLJD MED LÅNGA BESTÄMNINGAR FRAMFÖR HUVUDORDET FÖREKOMMER RIKLIGT Det typiska kanslispråket utmärktes av långa, s.k. framförställda bestämningar, som alltså står före sitt huvudord i stället för efter. De finns i nästan varje dom jag analyserat och bidrar till att göra språket omständligt och stelt. I stället för en läkare som är an- sluten till skriver man som regel en till För- säkringskassan ansluten läkare. I de flesta fall är bestämningen inte lång men ändå störande för normalläsaren. I normalprosa brukar man lägga långa bestämningar efter huvudordet i en som-sats. passar också en formulering med genitiv eller preposition som i exemplen 1 och 2 nedan. Exempel (den framförställda bestämningen är kursiverad): 1.Han har kommit till slutsatsen att det i den av NN bedrivna verk- samheten funnits utrymme för mer debitering av timtid än vad som fakturerats (kan skrivas NN:s verksamhet). 2.BB har i denna del gjort gällande att den av utgivna ersättningen endast är beräknad (kan skrivas ersättningen från ). 3.Av en av åklagaren åberopad lista över telefonsamtal Den av åklagaren åberopade samtalslistan (kan skrivas Av en lista över telefonsamtal som åklagaren åberopat ). 4.Enligt en av NN gjord minnesanteckning 5.Tingsrätten har beslutat att avskilja detta yrkande från åtalet för handläggning enligt den för tvistemål stadgade ordningen. 6.I ett av tingsrätten inhämtat yttrande från kriminalvården 7.I punkterna 2 och 3 angivna kostnader skall stanna på staten. 8.Hovrätten ändrar tingsrättens dom på så sätt att hovrätten dömer NN, utöver de under punkterna 1 och 2 i domslutet angivna brotten, för bokföringsbrott enligt 11 kap. 5 § i dess lydelse 9.Såsom i och för sig skäligt skadestånd för den med åtalet för olaga hot avsedda gärningen har han här vitsordat . 10.Utredningen ger inte stöd för antagandet att NN intagit en i för- hållande till YY underordnad ställning. 11.Åklagaren har vidare, när det gäller i åtalet för grov våldtäkt mot barn påstått våld och hot, förklarat 12.I de för målets prövning utslagsgivande frågorna är alltså utred- ningen i huvudsak densamma som vid tingsrätten. 13. om en gärning inte var begången under inflytande av något av de i förut gällande lydelse av paragrafen uppräknade psykiska undan- tagstillstånden. 14.NN och YY har, var för sig, yrkat att hovrätten ogillar mot honom väckt åtal i dess helhet eller 15.Att, som NN uppgett, det oriktiga användandet av namnet S, skulle ha påfordrats av den vid bolagsbildningen på verksamme, som verkställande direktör i bolaget uppgivne HB ter sig så osanno- likt att uppgiften därom kan lämnas utan avseende. 16.Någon rimlig förklaring till dessa från de tilltalades egna uppgifter avvikande referenstexter har inte lämnats. 5.4.4OVANLIG ORDFÖLJD DÄR SUBJEKTET KOMMER PÅ FEL PLATS ÄR TYPISK FÖR DET JURIDISKA SPRÅKET – FINNS I DE FLESTA I det juridiska språket används en ordföljdstyp som är mindre van- lig i sakprosan. Den förekommer i huvudsatser som inleds med ett adverbial av något slag och framför allt då satsens predikat har passiv form: På dessa konton (adverbial) har genomförts (passivt verb) ett stort antal transaktioner. Normalt ska det i en huvudsats som inleds med adverbial finnas ett subjekt mellan hjälpverbet har och huvudverbet genomförts. Men med den här ordföljdstypen hamnar subjektet (ett stort antal transaktioner) på objektets plats i meningen och subjektsplatsen blir tom. För att ordföljden ska bli normal brukar man sätta in ett s.k. formellt subjekt (det) på subjektsplatsen: På dessa konton har det genomförts ett stort antal transaktioner. Eller så kan man placera det egentliga subjektet på subjektets rätta plats: På dessa konton har ett stort antal transaktioner genomförts. kan man använda andra omformuleringar eller ommöbleringar, se exempel 1 nedan. Sätt subjektet på dess normala plats i meningen är en rekom- mendation som gavs i (Statsrådsberedningen, 2 uppl. Rekommendationen gällde då författningsspråket, men är i hög grad tillämplig även på domsspråket. Här följer några exempel på men- ingar med denna typiskt juridiska ordföljd: 1.I avgörandet har även deltagit nämndemännen A och B. Hellre: I avgörandet har även nämndemännen A och B deltagit (sub- jektet flyttas till sin normala plats)/ Även nämndemännen A och B har deltagit i avgörandet (subjektet flyttas först i meningen och ad- verbialet kommer sist i meningen)/I avgörandet har även följande personer deltagit: nämndemännen A, B, C och D (ett nytt subjekt – följande – läggs in i meningen och personerna räknas upp efter kolon – passar bra när subjektet är långt). 2.För det fall att tingsrätten finner att NN:s inkomster skulle ha upp- gått till angivna belopp har vitsordats att beräkningarna är riktiga. (Hellre aktivt – vem har vitsordat?) 3.Med hänsyn till att brosket skadats har krävts viss kraft (Hellre: har det krävts) 4.Genom A:s egna uppgifter, utseendet på kniven och stickkanalens djup kan konstateras att det hugg som utdelats var relativt kraftigt. (Hellre: kan det konstateras) 5.Vid denna bedömning skall beaktas dels farans art och den tid som stått till förfogande för övervägande, dels den angripnes eventuella egenskaper. (Hellre aktiv form: ska man beakta ) 6.Den 25 april 2007 har ringts ett samtal från nr (Hellre aktivt: har någon ringt ett samtal ) 7.Vidare har från försvarets sida med utgångspunkt i rättsfallet NJA 1993 s. 616 riktats viss kritik mot det sätt varpå videoförhören med målsäganden genomförts. 8.Inte heller har framkommit att NN är våldsbenägen till sin natur. (Hellre: Inte heller har det framkommit ) 9.I ett antal bilagor till tingsrättens dom har upptagits, i bilaga 1 namn-, person- och adressuppgifter på målsäganden och hennes moder, i bilaga 2 en redogörelse för vissa uppgifter vilka målsäganden lämnat i två under tingsrättens huvudförhandling uppspelade videoförhör som hållits med henne under förundersökningen, i bilaga 3 en redo- görelse för vissa uppgifter som R.B. lämnat under huvudförhand- lingen och i bilaga 4 en redogörelse för vissa uppgifter som måls- ägandens moder lämnat under huvudförhandlingen. (Gör hellre en punktuppställning och sätt in subjektet följande på subjektets plats: I ett antal bilagor till tingsrättens dom finns följande (har följande tagits upp): Bilaga 1: namn-, person- och adressuppgifter på målsäganden och hennes mor Bilaga 2: en redogörelse för Även om den här typen av ordföljd inte direkt påverkar begrip- ligheten är den ett störningsmoment, som alltså lätt kan avhjälpas på de sätt jag föreslagit i exemplen ovan. Det skulle domsspråket tjäna på. 5.4.5ANDRA KONSTRUKTIONER SOM STÖR – ONÖDIGA SUBSTANTIVERINGAR OCH PASSIVERINGAR I många domar har jag noterat ett onödigt opersonligt språk i form av substantiveringar och passiveringar som hellre skulle kunna ut- tryckas på ett enklare, tydligare och rakare sätt. Passiva verb kan ställa till problem när det måste framgå vem som sagt/gjort vad. I en mening som I ett formulär som skickats till har andra uppgifter än dessa uppgivits bör det vara viktigt att få veta vem som har skickat och vem som har upp- givit. Många substantiv i en mening gör i regel språket tungt. En for- mulering som då varit i dröjsmål med betalning av en förfallen skuld kan förvisso låta respektingivande, men blir rakare om den skrivs då dröjt med att betala en förfallen skuld. Även långa sammansatta ord gör språket tungt och kon- centrerat: Arbetsförmågenedsättning föreligger inte på grund av sjuk- dom.