sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — xxxxx xxx x xxxxx xxxxxxxxx x xxxxxxxxxxxxxx xxx xxx xxxxxx x xxxxxxxx xxx xx. Xxx xxx xxxxxxxx xx xxxx xxxxxxx xx xxxx xxxx xxxxxxxxxxxxxxxxx xx xxxx xxxxx xxxxx xxxx xxxx xxxxxxxxxx xxx Xxx xxx xxxxxxxx xx xxxx xxxxxxx xx xxxx xxxx xxxxxxxxxxxxxxxxx xx xxxx xxxxx xxxxx xxxx xxxx xxxxxxxxxx xxx Xxx xxx xxxxxxxx xx xxxx xxxxxxx xx xxxx xxxx xxxxxxxxxxxxxxxxx xx xxxx xxxxx xxxxx xxxx xxxx xxxxxxxxxx xxx 22.Är styckeindelningen logiskt genomförd med en tankegång per stycke? Börja på nytt stycke när du börjar skriva om något nytt. Läsaren förväntar sig att det ska finnas en tankegång i varje stycke, inte fler, och att resten av texten i stycket förklarar, exemplifierar eller modi- fierar tanken. Låt inte t.ex. en persons berättelse löpa sida upp och sida ner utan någon styckeindelning. Använd i stället rubrik för att visa att det är någon viss person eller instans som talar. Exempel med rubrik för vem som talar: råkade befinna sig alldeles vid ingången till banken då Hon såg hur X Xxx xxx xxxxxxxx xx xxxx xxxxxxx xx xxxx xxxx xxxxxxxxxxxxx xxxx xx xxxx xxxxx xxxxx xxxx xxxx xxxxxxxxxx xxx xxxxx xxxx xxxxx x xxx xxxx xxxx. På andra sidan gatan fanns Xx xxxx xx xxxx x xxx x xxxxx xxxxxxxxx x xxxxxxxxxxxxxx xxx xxx xxxxxx x xxxxx xxx xxx xx. Xxx xxx xxxxxxxx xx xxxx xxxxxxx xx xxxx xxxx xxxxxxxxxxxxx xxxx xx xxxx xxxxx xxxxx xxxx xxxx xxxxxxxxxx xxx xxxxx xxxx xxxxx x xxx xxxx xxxx. Det hade bara gått , tror , när Xx xxxx xx xxxx x xxx x xxxxx xxxxxxxxx x xxxxxxxxxxxxxx xxx xxx xxxxxx x xxxxx xxx xxx xx. Xxx xxx xxxxxxxx xx xxxx xxxxxxx xx xxxx xxxx xxxxxxxxxxxxx xxxx xx xxxx xxxxx xxxxx xxxx xxxx xxxxxxxxxx xxx xxxxx xxxx xxxxx x xxx xxxx xxxx. Xx xxxx xx xxxx x xxx x xxxxx xxxxxxxxx x xxxxxxxxxxxxxx xxx xxx xxxxxx x xxxxx xxx xxx xx. Inled stycket med det viktiga, den nya tanken. Undvik att börja stycket med fraser som hänvisar till bestämmelser eller något doku- ment eller som ger en oklar syftning bakåt. Inled inte styckena så Med hänvisning till dokument: Enligt 28 § första stycket samma lag skall besluta om återbetalning enligt 22 § och om återbetalning av bostadsbidrag som i övrigt har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. I en ansökan om bostadsbidrag, som är daterad har NN angivit sin beräknade inkomst till sammanlagt . Med oklara hänvisningar bakåt i texten: Mot bakgrund av vad som framkommit i utredningen och med hän- visning till vad NN framfört om anser tingsrätten att Mot bakgrund av detta och med hänsyn till gärningarnas höga straffvärde samt då risk för återfall i likartad brottslighet torde föreligga kan på- följden enligt tingsrättens mening inte stanna vid rättspsykiatrisk vård. Med hänsyn till det ovan anförda samt mot den omständigheten att F är ett litet barn om x månader anser länsrätten att Med sådana inledningar framhävs inte den nya tankegången i stycket, vilket bidrar till att det blir svårare att se tankeflödet i texten. I en välskriven text ska det räcka med att läsa nyckelmeningarna för att få grepp om innehållet. Exempel på stycken som inleds med en nyckelmening: A:s uppgifter får mycket starkt stöd av innehållet i den avlyssnade cd- skivan. Inledningvis för han samtalet på svenska, vilket språk han behärskar sämre än sitt modersmål, men när läget blir akut går han över till modersmålet. Vid och efter skottögonblicket går det inte heller att ta miste på att röstläget förändras och han låter ängslig och rädd och begär uttryckligen polishjälp och genast efter- som det skjuts mot honom. Tingsrätten anser att påföljden inte kan stanna vid rättspsykiatrisk vård utan utskrivningsprövning. Dels har gärningarna som NN be- gått ett mycket högt straffvärde, dels finns det stor risk för att NN kommer att återfalla i likartad brottslighet. (Jämför med exemplet ovan som inleds Mot bakgrund av detta och med hänsyn till gärningarnas höga straffvärde samt då risk för återfall i likartad brottslighet torde föreligga kan ) Tänk alltså på följande: Börja ett nytt stycke när en ny tankegång presenteras. Inled stycket med en nyckelmening, som sedan utvecklas i resten av stycket. Undvik inledningar av typen Mot bakgrund av ; Enligt 4 kap. 36 § tredje stycket 8 har en försäkrad, som ., rätt att Låt aldrig en persons berättelse löpa på utan styckeindelning; markera vem som talar, t.ex. genom en rubrik. 23.Finns det bindeord som visar hur stycken och meningar hänger ihop? Läsaren måste förstå hur olika stycken och meningar hänger ihop. Det kan man visa med hjälp av ord som eftersom, alltså, men, trots att, däremot, på samma sätt, , dessutom. Sådana sambands- ord är väl använda ord. De måste finnas där för att läsaren ska förstå sammanhangen och även hur du tänkt. Detta är särskilt viktigt i skälavsnittet. Vid en analys av de egentliga skälen i domar har det visat sig att det finns gott om sådana bindeord som summerar ett händelseför- lopp eller lämnade fakta i form av bevisning eller annat, t.ex. därför, således, sålunda, följaktligen, alltså. Däremot är det inte lika vanligt med bindeord som utmärker en argumentation, där olika fakta vägs mot varandra, t.ex. visserligen, trots att, även om, dessutom, däremot, tvärtom, (kan noteras att), å ena sidan – å andra sidan. Avsaknaden av den senare typen av bindeord kan vara ett tecken på att domstolen sällan argumenterar för eller emot påstådda fakta, yrkanden eller annan information. I stället drar domstolen slut- satser av den information som återges i texten. Det är ju också så skälen brukar vara uppbyggda. Att bindeord behövs illustreras med följande exempel, där inte så här-texten bara radar fakta utan att ange hur de hänger ihop. Skriv så här: Grundtanken är att barnet ska återförenas med föräldrarna så snart det är möjligt med hänsyn till barnets väl. Vården ska därför inte pågå än nödvändigt. är det också viktigt att barn och föräldrar har en nära och god kontakt. får alltså inte besluta om att umgänget ska inskränkas utan att det finns starka skäl. Skriv inte så här: Grundtanken är att barnet ska återförenas med föräldrarna så snart det är möjligt med hänsyn till barnets väl. Vården ska inte pågå än nödvändigt. Det är viktigt att barn och föräldrar har en nära och god kontakt . får inte besluta om att um- gänget ska inskränkas utan att det finns starka skäl. använda sambandsord för att förklara hur meningar och stycken hänger ihop det i domskälen, förutom därför, sålunda, alltså och andra ord som anger slutsats, även bör finnas sambandsord som ut- märker en argumentation, dvs. sådana som signalerar jämför- else eller motsättning (visserligen, däremot, även om, trots att, tvärtom, i stället, å ena sidan – å andra sidan, m.fl.) eller som för framåt i texten (lika viktigt är, dessutom, även, för det första – för det andra, slutligen m.fl.). 24.Syftar personliga pronomen (han, hon, de, denne, denna, dessa) på rätt person? I referaten av vad olika personer sagt brukar den talande omnämnas med personligt pronomen (hon eller han) i hela referatet. Att använda personliga pronomen för att syfta tillbaka på någon som redan nämnts är ett naturligt sätt att skapa sammanhang i texten. Men dessvärre ger den här metoden ibland oklara syftningar. Det är framför allt när någons berättelse innefattar flera per- soner och man omnämner den talande som han eller hon som problemen uppstår. Exempel på felaktiga syftningar: yrkar - - - Bolagets revisor, som bedömde att lägenheten var privat, krävde då att bokföringen gjordes om och att han själv skulle köpa ut lägenheten för att undgå en revisorsan- märkning. Revisorn skrev då att han haft ett kommersiellt lån från bolaget bolaget legat ute med pengarna. Det var ju inte revisorn som skulle köpa ut lägenheten och som haft ett lån : Hon bodde i en lägenhet i ett hyreshus i när- heten av sonen och svärdottern hus. - - - Hon gick in till i köket. gick ut i hallen. Hon såg då männen i hallen. Hon tänkte då att hon hade sett dem på trappan. Det var egentligen som såg männen och som tänkte ! : - - - (Modern till den misstänkte har bott till- sammans med den som knivhuggits, ). Han har träffat den sistnämnde (, min anm.) och har uppfatt- ningen att denna var bra att ha att göra med när han var nykter men kunde bli aggressiv när han druckit alkohol. Han har inte sett när han varit aggressiv men har sett modern ha skador . Man ska syfta på den sistnämnde med denne när det är en man. Vem som var nykter eller aggressiv får man gissa sig till. Var noga med syftningarna när en berättelse handlar om flera personer! 25.Är hänvisningarna inom texten tydliga? Undviks till exempel Med hänvisning till ovanstående? Var tydlig med vad du hänvisar till i texten. Uttryck som med hän- visning till ovanstående, mot bakgrund av, enligt de av rätten tidigare gör att läsaren måste pussla ihop de delar av texten som kan tänkas höra ihop. Det försvårar begripligheten, särskilt om det hän- visar till flera tidigare resonemang. Sådana hänvisningar är tyvärr vanliga i domar och framför allt i bedömningsavsnitten. Se även kommentaren till fråga 22 om stycke- indelning. Tänk efter när du skriver eller granskar en dom: Framgår det klart vad formuleringar av typen med hänvis- ning till det ovan anförda och de av tingsrätten i övrigt framförda skälen syftar på? Om det inte framgår klart, fundera på -att använda ett annat sätt att presentera informationen på, eller -att i domen ange vad andra instanser sagt i stället för att hänvisa. 26.Varierar meningslängden så att några meningar är korta (omkring 10 ord) och andra är längre (upp till ungefär 25 ord)? En text är lättast att läsa om den består av såväl korta som lite längre meningar. En viktig princip att hålla sig till är en tanke – en mening. En mening bör inte innehålla mer än 25 ord, såvida den inte är upp- delad i punkter. De riktigt långa och svårlästa meningar som finns i domar är oftast citat eller referat av författningstext. När du behöver ha med sådana, försök då att dela upp den långa meningen på flera. Exempel: Beskriv ett fall först och de andra sedan: Skriv inte så här Om den skattskyldige inte lämnat självdeklaration eller kan, på grund av brister i deklarationen eller bristfälligt underlag för deklarationen, inkomsten av en viss förvärvskälla inte beräknas tillförlitligt, ska in- komsten uppskattas till det belopp som anses vara skäligt med hänsyn till vad som framkommit i ärendet. Om den skattskyldige inte lämnat självdeklaration ska inkomsten upp- skattas till det belopp som anses vara skäligt med hänsyn till vad som framkommit i ärendet. Detsamma gäller om inkomsten av en viss för- värvskälla inte kan beräknas tillförlitligt på grund av brister i deklara- tionen eller bristfälligt underlag för deklarationen. Exempel: Dela upp informationen i en punktlista. Det passar t.ex. när det är flera villkor som nämns, som i följande mening: Så såg meningen ut Av 3 § ErsL framgår att en skattskyldig som i ett ärende eller mål haft kostnader för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till vara hans rätt skall efter framställning beviljas ersättning för kostnaderna om den skattskyldige helt eller delvis vinner bifall till sina yrkanden i ärendet eller målet, ärendet eller målet avser fråga som är av betydelse för rättstillämpningen eller det finns synner- liga skäl för ersättning. Så kan den delas upp Av 3 § ersättningslagen framgår att en skattskyldig som i ett ärende eller mål haft kostnader för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till vara hans rätt, ska efter ansökan be- viljas ersättning för kostnaderna i följande fall: 1.om den skattskyldige helt eller delvis får ja till vad han begärt i ärendet eller målet, 2.om målet avser en fråga som är av betydelse för rättstillämpningen, eller 3.om det finns synnerliga skäl för ersättning. 27.Är meningarna enkelt byggda utan till exempel långa inskjutna satser (inskott) och bestämningar före sitt huvudord? Om lite längre meningar är enkelt byggda brukar de ur läsbar- hetssynpunkt sällan leda till problem. Men om meningarna har in- skjutna satser mellan viktiga satsdelar försämras läsbarheten. Sådana inskjutna delar brukar kallas inskott. Skriv hellre flera meningar. Du kan också möblera om i meningen så att ord som hör ihop får stå ihop. Det inskjutna placeras då först eller sist i meningen. Skriv inte så här med långt avstånd mellan satsdelar som hör ihop (kursiverade): Det föreligger med hänsyn tagen till möjligheter till fortsatta ytterligare stödinsatser inte sådana brister i omsorgen om barnet , eller något annat förhållande i hemmet, som medför en påtaglig risk för att hans hälsa och utveckling skadas. Skriv i stället så att satsdelar som hör ihop står nära varandra (kursi- verade): Om man tar hänsyn till att i fortsättningen ger ännu mera stöd, finns det inte sådana brister i omsorgen om barnet som kan innebära en påtaglig risk för att hans hälsa och utveckling skadas. Inte heller andra förhållanden i hemmet innebär en sådan risk. Lägg inte långa bestämningar före sitt huvudord Det typiska kanslispråket utmärktes av långa, s.k. framförställda bestämningar, som alltså står före sitt huvudord i stället för efter. De finns fortfarande i många domar och bidrar till att göra språket omständligt och stelt. I stället för det lediga en läkare som är ansluten till Försäkrings- kassan skriver man som regel en till ansluten läkare. I de flesta fall är bestämningen inte lång men ändå störande för normalläsaren. I normalprosa brukar man lägga långa bestäm- ningar efter huvudordet i en som-sats. passar också en for- mulering med genitiv eller preposition som i exemplen 1 och 2 nedan. Exempel (den framförställda bestämningen är kursiverad): 1.Han har kommit till slutsatsen att det i den av NN bedrivna verk- samheten funnits utrymme för mer debitering av timtid än vad som fakturerats (Kan skrivas NN:s verksamhet) 2.BB har i denna del gjort gällande att den av utgivna ersättningen endast är beräknad (Kan skrivas ersättningen från ) 3.Av en av åklagaren åberopad lista över telefonsamtal Den av åklagaren åberopade samtalslistan (Kan skrivas Av en lista över telefonsamtal som åklagaren åberopat ) 4.I punkterna 2 och 3 angivna kostnader skall stanna på staten. (Kan skrivas Kostnaderna i punkt 1 och 2 ) 5.Utredningen ger inte stöd för antagandet att NN intagit en i förhållande till YY underordnad ställning. (Kan skrivas en under- ordnad ställning i förhållande till YY.) 6. om en gärning inte var begången under inflytande av något av de i förut gällande lydelse av paragrafen uppräknade psykiska undantagstillstånden. (Kan skrivas av de psykiska undantags- tillstånd som räknas upp i paragrafen i dess tidigare lydelse.) 7.Att, som NN uppgett, det oriktiga användandet av namnet S, skulle ha påfordrats av den vid bolagsbildningen på verk- samme, som verkställande direktör i bolaget uppgivne YY ter sig så osannolikt att uppgiften därom kan lämnas utan avseende. (Kan skrivas skulle ha krävts av YY, dvs. den man som uppgetts som verkställande direktör i bolaget och som vid bolagsbildningen var verk- sam på , ter sig ) 28.Har meningarna en normal ordföljd med subjektet på dess rätta plats? I det juridiska språket och särskilt i domar används en ordföljdstyp som är mindre vanlig i sakprosan. Den påverkar i regel inte begrip- ligheten men stör läsningen. Den förekommer i huvudsatser som inleds med ett adverbial av något slag och framför allt då satsens predikat har passiv form: På dessa konton (adverbial) har genomförts (passivt verb) ett stort antal transaktioner. Normalt ska det i en huvudsats som inleds med adverbial finnas ett subjekt mellan hjälpverbet har och huvudverbet genomförts. Men med den här ordföljdstypen hamnar subjektet (ett stort antal trans- aktioner) på objektets plats i meningen och subjektsplatsen blir tom. För att ordföljden ska bli normal brukar man sätta in ett s.k. formellt subjekt (det) på subjektsplatsen: På dessa konton har det genomförts ett stort antal transaktioner. Man kan också placera det egentliga subjektet på subjektets rätta plats: På dessa konton har ett stort antal transaktioner genomförts. kan man använda andra omformuleringar eller ommöbler- ingar, se exempel 1 nedan. Sätt subjektet på dess normala plats i meningen är en rekom- mendation som gavs i (Statsrådsberedningen, 2 uppl. Rekommendationen gällde då författningsspråket, men är i hög grad tillämplig även på domsspråket. Används den onormala ordföljden i din dom? Studera exem- plen och följ råden! 1.I avgörandet har även deltagit nämndemännen A och B. Hellre: I avgörandet har även nämndemännen A och B deltagit (subjektet flyttas till sin normala plats) / Även nämndemännen A och B har deltagit i avgörandet (subjektet flyttas först i meningen och adverbialet kommer sist i meningen) / I avgörandet har även följande personer deltagit: nämndemännen A, B, C och D (ett nytt subjekt – följande – läggs in i meningen och personerna räknas upp efter kolon – passar bra när subjektet är långt). 2.För det fall att tingsrätten finner att NN:s inkomster skulle ha uppgått till angivna belopp har vitsordats att beräkningarna är riktiga. (Hellre aktivt – vem har vitsordat?) 3.Genom A:s egna uppgifter, utseendet på kniven och stick- kanalens djup kan konstateras att det hugg som utdelats var rela- tivt kraftigt. (Hellre: kan det konstateras) 4.Vid denna bedömning skall beaktas dels farans art och den tid som stått till förfogande för övervägande, dels den angripnes even- tuella egenskaper. (Hellre aktiv form: ska man beakta ) 5.Den 25 april 2007 har ringts ett samtal från nr (Hellre aktivt: har någon ringt ett samtal ) 6.Inte heller har framkommit att NN är våldsbenägen till sin natur. (Hellre: Inte heller har det framkommit ) 7.I ett antal bilagor till tingsrättens dom har upptagits, i bilaga 1 namn-, person- och adressuppgifter på målsäganden och hennes moder, i bilaga 2 en redogörelse för vissa uppgifter vilka målsäganden lämnat i två under tingsrättens huvudförhandling uppspelade video- förhör som hållits med henne under förundersökningen, i bilaga 3 en redogörelse för vissa uppgifter som R.B. lämnat under huvudför- handlingen och i bilaga 4 en redogörelse för vissa uppgifter som måls- ägandens moder lämnat under huvudförhandlingen. (Gör hellre en punktuppställning och sätt in subjektet följande på subjektets plats: I ett antal bilagor till tingsrättens dom finns följande: -Bilaga 1: namn-, person- och adressuppgifter på målsäganden och hennes mor -Bilaga 2: en redogörelse för -Bilaga 3: - - - -Bilaga 4: - - -) 29.Är orden och fraserna allmänspråkliga i stället för ålderdomliga och juristspråkliga? (Undviker du föreligga, jämte, förplikta, ostridigt, ålägga m.fl.) I nästan alla domar finns en blandning av allmänspråkliga ord och uttryck och typiskt juristspråkliga. Många av dessa juristspråkliga ord och uttryck är föråldrade, tvetydiga eller stela. Därmed kan de vara svårbegripliga eller missuppfattas helt av vanliga läsare. Det visar en ordförståelseundersökning (2008), där 71 personer med i huvudsak högskoleutbildning (men inte juridisk) fick ange synonymer eller förklara ett antal ord hämtade ur domar. De tillfrågade personerna förstod i genomsnitt av orden. För sådana vanliga ord i domar som ostridigt och vitsordat kunde ange rätt synonym. Ett ord som ound- gängligen kunde i genomsnitt av personerna förklara med egna ord. Personerna var indelade i två grupper, en yngre studentgrupp och en äldre med yrkeserfarenhet. Studenterna klarade orden sämre än yrkesgruppen. av studentgruppen kunde ge rätt synonym till åberopa! Tänk därför på att använda nutida och begripliga ord och fraser. Ett avvikande språkbruk kan ge både en översåtlig, avstånds- tagande ton och ett intryck av att domstolen inte riktigt hänger med sin tid. -Svarta listan (Statsrådsberedningens PM 2004:1), som inne- håller ord och fraser som bör undvikas i nyskrivna författ- ningar (finns på /klarsprak/) -ordlistan i Språk och struktur i domar och beslut (Dom- stolsverket, 2005) -råden som följer här nedan. Här får du några exempel på avvikande ord och fraser i domar och hur de kan ersättas. När du anger vad olika personer sagt: Använd normala anföringsverb som säga, mena, anse, ange, fram- föra, konstatera, påstå, önska, begära. Använd inte alltid anföra, uttala, uttrycka, uppge, påtala, fram- ställa, yrka. Språkprofessorn skrev om dessa juristers älsklingsverb i sin Kommittésvenska (, 2 uppl. 1974) och föreslog de mer allmänspråkliga verben. Andra stela, tvetydiga eller föråldrade verb Det finns även andra verb som sällan förekommer i all- mänspråket men däremot i så gott som varje dom. Här ett litet urval. De kan ersättas utan att betydelsen förändras. ankomma (det ankommer på X) avvakta (avvakta med att) bestrida (bestrida bifall till ansökan) X ska/har till uppgift att vänta med att invända mot/motsätta sig att an- sökan beviljas SOU 2008:106 Bilaga 7 besluta, bestämma, utse förplikta (rätten förpliktar NN att) rätten beslutar att NN ska påkalla (påkalla förhandling) begära/kräva förhandling tillerkänna (någon något) (besluta att) ge någon något uppbära (bidrag, pension etc.) undergå (fängelsestraff) döma till, döma ut vara skyldig att/ äga (som hjälpverb) få, kan, ha rätt att Även stela och föråldrade former av verben används ofta i domarna, former som för länge sedan bytts ut i författningsspråket och myn- dighetsspråket i övrigt. Rekommendationer om att välja löst sam- mansatta verb i stället för fast sammansatta när det inte finns någon betydelseskillnad mellan dem gavs i Statsrådsberedningens Språket i lagar och andra författningar (Statsrådsberedningen, 1967). Rekommendationer om de korta formerna av t.ex. draga, taga finns i Några riktlinjer för författningsspråket som kom ut första gången (Statsrådsberedningen, 1994). bli kvar (stanna kvar) uppfattas formen givit som stel av många och former som medgett och uppgett är därför att föredra framför uppgivit och med- givit. Likaså används numera ska i stället för skall i författnings- språket såväl här hemma i som i och EU. Andra föråldrade och stela ord Det förekommer också andra föråldrade och stela ord i vissa domar, ord som stör läsningen. eljest, jämlikt, jämte, ränta å, envar part, såvitt, oaktat, alltjämt, ånyo, erforderlig, vari, varav, varvid, varom, härav, härom, härför, härvidlag, därå. I Språket i lagar och andra författningar rekommen- derades även det ledigare som, där, då i stället för vilken, vilket, vilka och de prepositioner som kan föregå dem. Ett alltför frekvent bruk av de senare gör språket stelt. Frekvensen i domarna är hög. Exempel där som, där, då i stället kan användas: har också en bra relation till sina syskon, vilka även hjälper till att ta hand om honom. (Hellre: som) De gärningar för vilka S. åtalats är av synnerligen allvarligt slag sär- skilt mot bakgrund av det påstådda efterföljande scenariot under vilket S. själv skulle döda och gräva ner A. (Hellre: De gärningar som S. åtalats för är av synnerligen allvarligt slag särskilt mot bakgrund av det påstådda efterföljande scenariot då S. själv skulle döda och gräva ner A.) Särskilt gäller detta rösten på den person med vilken A samtalar. (Hellre: på den person som A samtalar med.) Stela och svårbegripliga fraser I domar finns också en rad ofta förekommande fraser, som är både stela och för många svåra att förstå. Här följer ett urval med förslag till ersättning: Så står det alltid i domarna allmänspråkligt, t.ex. så här Till stöd för sin talan anför NN NN vill betona (framhålla) Vad NN anfört föranleder Vad NN framfört ändrar inte Vad NN anfört vinner inte stöd av Vad NN framfört (sagt) stöds Lämna ansökan utan bifall Bestrida bifall till ansökan Invända mot/motsätta sig att ansökan beviljas/anse att ansökan inte ska beviljas Medge bifall till ansökan Gå med på att ansökan beviljas/ anse att ansökan Förordna att vården enligt LVU skall bestå Med föreskrift för NN att Tingsrätten förpliktar NN att till Y utge x kr ger utredningen i målet vid handen HINDER, HÅLLAS FÖR VISST utan hinder av att