sou · GXB385 · 2009-11-05 00:00:00 — Erfarenheter från att bedriva lärlingsutbildning är att tillströmning av elever till yrkesutbildningen har ökat genom att en lärlingsmodell införts. Det behövs särskild utbildad personal som ordnar lärlingsplatser, sluter avtal med handledare och företag. En omfattande hantverksorientering inleder studierna och eleven fåt prova flera yrken innan slutgiltigt val. Här har det visat sig ibland flickor som i sina förstahandsval haft traditionella flickprogram ändrat sig till mer traditionella pojkprogram såsom, svetsare, snickare och målare. Man menar att lärlingsutbildningen är lika framgångsrik vad gäller båda könen och i det fall något problem uppstår är det inte könsrelaterat. Lärlingsutbildningen har en kvalitetssäkring genom branschsamarbete och utveckling av yrkesspecifika yrkesplaner som särskilt utbildad och avdelad personal som handhar introduktion på lärlingsplatser, uppföljning och bedömning. Yrkesplaner är framtagna i samarbete med respektive bransch för att utbildningen ska omfatta vad yrkena kräver och att rätt kvalitet uppfylls. Infärgning och ämnesintegration är nödvändig mellan karaktärsämnen och kärnämnen är nödvändig för motivation och förståelse. I handledarutbildningar ges en introduktion av särskild personal på lärlingsplatsen och regelbundna handledareträffar med föreläsningar och möte med skolledning och andra handledare. Handledarutbildning ska innehålla tydliga mervärden för att handledare ska delta. Handledare är skickliga att överföra sitt kunnande och ger omedelbar återkoppling till eleven. Ersättning till företag och handledare för deras utbildningsinsats är en förutsättning. har inte märkt något minskat intresse från de mindre företagen i de traditionella hantverksbranscherna på grund av det försämrade konjunkturläget. Branschen har ställt sig negativ till gymnasial lärlingsutbildning bland annat på grund av att en fungerande modell för gymnasieutbildning med yrkesutbildningen huvudsakligen förlagd i företag redan används, detta kalla de skola/företagsutbildning. Branschens fyra utbildningsvägar är: 1.Skolförlagd gymnasieutbildning med utrustning och lärarkompetens 2.Skola/företagsutbildning med 3 x 160 timmars kompletterande utbildning 3.Lärlingsanställning i företag med 3 x kompletterande utbildning 4.Arbetsmarknadsutbildning () varav företagsförlagd och skolförlagd. Branschens parter konstaterade att den traditionella lärlingsutbildningen var likvärdig eller hade en godtagbar bredd. En lärling som utbildades i ett företag kunde inte räkna med att vara direkt anställningsbar i ett annat företag. På grund av detta infördes en obligatorisk kompletterade utbildning för lärlingar. denna modell förfinades och utvecklades till sin nuvarande form och överfördes på Skola/företagsutbildningen som introducerades då behovet uppstod efter Gy 2000. Flera fall har förekommit då gymnasieskolor försökt komma förbi den kompletterande utbildningen genom att kalla sin elev gymnasielärling. Skolan tolkar samverkan med lokalt näringsliv genom att tillsätta en elev på ett litet lokalt företag. Vilket kan leda till att den enskilda eleven får svårt att få en anställning, då hans/ hennes utbildning ej godtas i branschen. Företaget får ta kostnaden för den kompletterande utbildningen om lärlingen ska kunna få ett Branschen baserar all grundutbildning på kursplan. Av den anledningen kan man inte acceptera när en skola hävdar att man endast behöver sätta ett betyg i Lärande i arbete utan att vidare specificera innehållet i utbildningen. Nivån på handledarersättning som betalas ut till företagen är mycket varierande. som en skola kan betala /timma förutom att man betalar för den kompletterande utbildningen så kan en annan inte betala handledarersättning eller ens köpa kompletterande utbildning. Teknikföretagen representerar mer än 3 400 teknikföretag. Medlemmarna verkar inom flera områden; telekommunikation, metallindustri, elektronik, industrimaskiner, datateknik, elkraft, instrumentteknik, optik, bilar, transporter m.fl. De större svenska industriföretagen vill inte främst satsa sina resurser på att utbilda lärlingar. Företagen satsar istället på egna gymnasiala utbildningar och det gäller till exempel och . Det här är kvalificerade utbildningar som inte en lärlingsutbildning kräver. Industriarbetsgivare inom områdena process och svets är oroliga för hur fristående skolorna ej vänder sig till centralt när det gäller gymnasial lärlingsutbildning. Teknikföretagen ser en risk i att elever inom försöksverksamheten hamnar på företag och APL för att utföra enklare monteringsarbete och på sätt utnyttjas som gratis arbetskraft. De är även oroliga för elevens rättsäkerhet gällande kvaliteten inom utbildningen. Utbildningar måste ge anställningsbara ungdomar framåt. Det krävs en bred utbildning av professionella lärare. Företag ska i första hand vara bra på tillverkning och inte på utbildning. Detta är viktigt för att kvalitetssäkra utbildningen. Teknikföretagen har tillsammans med etablerat Teknikcollege, där eleven har 15–32 veckors praktik, där huvudansvaret ligger på skolan. Ur ett näringslivspolitiskt perspektiv är det inte lärlingsutbildning vad svensk industri behöver för att stärka sin globala konkurrenskraft. Inom industrisektorn är de jobb som gymnasieskolan bör utbilda för så avancerade att svaret inte är lärling utan Teknikcollege. Försöksverksamheten med en ny lärlingsutbildning kan dock fylla en funktion inom branscher där detta efterfrågas, t.ex. för olika hantverksyrken alternativt för enskilda Däremot är Teknikföretagen positiva till att utveckla lärlingsutbildning inom yrkesvux för mindre udda yrkeskategorier. Transportfackens Yrkes och () Ett mindre antal gymnasieskolor har startat försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning med målsättning att utbilda yrkesförare inom godstransportområdet. TYA har diskuterar gymnasial lärlingsutbildning med och , där branschen inte ser något behov av denna form av utbildning inom yrkesförarområdet. Gymnasieskolans utbildning inom fordonsprogrammets inriktning transport ger möjligheter till flexibilitet inom det arbetsplatsförlagda lärandet. Med en bättre anpassning av kursplanerna till den företagsförlagda delen inom den nya gymnasieskolan kommer flexibiliteten öka ytterligare. har en del utbildningar 20–APL och här ser man svårt att utöka till arbetsplatsförlagt. Till de skolor som ändå har beslutat sig för att genomföra gymnasiala lärlingsutbildning inom yrkesförarområdet vill TYA framhålla att utgångspunkten för genomförandet måste innefatta en hög kvalitet. EU:s krav på grundläggande kompetens för lastbilsförare utöver körkortsbehörigheter (infördes ) visar vikten av att ungdomsutbildningen i gymnasieskolan håller hög nivå i trafiksäkerhet och yrkeskunnande. Gymnasial lärlingsutbildning inom yrkesförarområdet ställer speciella krav på skola och företag, därför att det finns särskilda regelverk som reglerar övningskörning, körkortsbehörigheter och yrkeskompetens. TYA anser att följande bör utvärderas efter försöksverksamheten: Förslag till mål för försöksverksamhet inom yrkesförarområdet Gymnasial lärlingsutbildningen bör syfta till att ge de kunskaper och färdigheter som krävs för att på ett serviceriktat, säkert, kvalitets- och miljömedvetet sätt arbeta som yrkesförare med godstransporter samt stimulera till fortsatt lärande. Eleverna ska bli godkända enligt krav för körkortsbehörighet B, C eller CE och bli godkända för yrkeskompetensbevis (EU-krav). saknas det lärlingsavtal inom transportbranschen och TYA:s huvudmän, Biltrafikens Arbetsgivare och , accepterar ej anställningsförhållande under gymnasial lärlingsutbildning. Transportutbildningens karaktär och gymnasial lärlingsutbildning. Enligt lag krävs det behörighetskrav för yrkesförare som utför godstransporter med fordon (B, C eller CE) som ligger till grund för utbildningsinnehållet inom inriktning transport. Delar av det arbetsplatsförlagda lärandet inom gymnasial lärlingsutbildning avses ge motsvarande kunskaper inom karaktärsämnet som det nationella fordonsprogrammets skolförlagda del. Lärande i arbetslivet bör ske i strukturerade former med kvalificerade handledning av lärare på skolan. Gymnasial lärlingsutbildning med fastställda kursplaner. Kursplanestrukturen inom gymnasieskolans transportutbildning är dåligt anpassad till arbetsplatsförlagt lärande i allmänhet och till den gymnasiala lärlingsutbildningen i synnerhet. TYA hoppas att den nya gymnasieskolan transportutbildning ska bli bättre anpassad till APL. Distributionstransporter och tunga godstransporter. Kursen distributionstransporter är nödvändig för att eleverna ska få övningsköra inom gymnasieskolan. I denna kurs finns det slutgiltiga målen för att uppnå körkort klass B samt övningskörning med lastbil. Skola och företag bör komma överens om arbetsfördelning i förhållande till kursmålen. Kursen tunga transporter ger eleverna möjlighet att erhålla yrkeskompetensbevis. Den är nödvändig för att kunna utöva yrket som yrkesförare. Även här bör skolan komma överens om arbetsfördelningen. Det är möjligt att bedriva yrkeskompetensutbildning utanför de samrådda kurserna, men då krävs att man ansöker om tillstånd som följer lag. Det är inget som TYA rekommenderar inom den gymnasiala lärlingsutbildningen. Samverkan med trafikskola och transportgymnasium. I de fall skolan ej bedriver inriktning transport, rekommenderar TYA att utbildning till körkort B sker på trafikskola eller i samverkan med någon av de skolor som har transportutbildning i regionen. De grundläggande körövningar med tung lastbil och utbildningen mot C-körkort bör också ske i samverkan med tung trafikskola eller gymnasium med transportutbildning. Skolan måste ha tillgång till behöriga lärare inom transportområdet för att kunna sätta betyg och för att bevaka kvaliteten på den företagsförlagda utbildningen lever upp till uppsatta mål. Utbildningen till det nya yrkesbeviset ska ske hos godkänd utbildare/gymnasieskola som har denna kurs. Företag med välutbildade handledare kan och bör vara en del av den godkända utbildaren/gymnasieskolan, därför att APL inom kursen tunga godstransporter, liksom övriga kurser, utgör en viktig del för att utveckla ett trafiksäkert beteende. Examination av körkortsbehörigheter och yrkesförarkompetens. Sker vid skolor med transportutbildning kan gymnasieskolan examinera, detta förutsätter att skolan har lärare som är förordnad av . Inom gymnasial lärlingsutbildning sker examination av körkort och yrkeskompetens troligtvis på något av förarprovkontor. Det är av stor vikt att de transportföretag som anlitas inom den gymnasiala lärlingsutbildningen har vällutbildade handledare med bred kunskap om yrket och branschen. De bör ha grundläggande utbildning i pedagogik och var insatta i utbildningsproblem som transportutbildningen har. Regelverket kring förande av fordon i gymnasieskolan är invecklas och ställer höga krav på inblandade parter. Gymnasial lärlingsutbildning inom transportområdet förutsätter minst lika stort lärande på arbetsplats som på skola kräver bra planering, god kommunikation mellan skola och företag samt kontinuerlig uppföljning. Där välutbildade handledare är en viktig förutsättning för att uppnå ovanstående krav. TYA har givit rekommendationer till om vilka nationella kursplaner inom transportområdet som bör finnas med inom den gymnasiala lärlingsutbildningen. Uppföljning är en viktig fråga för lärlingsrådet. De centrala parterna; och rekommendera att branschens lokala organisationer avvaktar med medverkan i lärlingsråden till förmån för representanter från de transportföretag som är engagerade i lärlingsutbildningen. TYA:s regionala utbildningsråd och regionala projektledare. TYA har åtta regionala utbildningsråd och ett antal regionala projektledare som tjänar ett eller flera råd. De regionala råden består av ledamöter som representerar och på lokal och regional nivå. Statsbidragets användning skolhuvudmän 2008/09 Kommuner och landstings användning av statsbidraget 2008/09 (Källa: , 2009) De fristående huvudmännens användning av statsbidraget 2008/09 (Källa: , 2009). 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. 83.Miljömålen i nya perspektiv. 84.Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller avveckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . [57] Miljömålen i nya perspektiv. Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. En ny postlag. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Vägval för filmen. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?