sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — Hur väl stämmer påståendena? Stämmer inte alls (1) 2 3 4 Stämmer helt (5) Mina individuella mål i arbetet är tydliga. Mina individuella mål följs upp regelbundet. Målen för min arbetsgrupp/mitt arbetslag är tydliga. Hur vi når målen för arbetsgruppen/arbetslaget följs upp regelbundet. Jag har tillgång till den information jag behöver om vad som händer inom häktet/anstalten. Jag har tillgång till den information jag behöver om vad som händer inom Jag har tydligt definierade arbetsuppgifter. Det finns tydliga rutiner för mitt arbete. I min arbetsgrupp/mitt arbetslag följer vi de rutiner som finns för arbetet. I min arbetsgrupp/mitt arbetslag har vi effektiva arbetsrutiner. Vi har en bra fördelning av arbetsuppgifterna i min arbetsgrupp/mitt arbetslag. Jag har möjlighet att prioritera mellan mina arbetsuppgifter. Det är klart och tydligt för mig vilket ansvar jag har. Det är klart och tydligt för mig vilka befogenheter jag har. Lokalerna jag arbetar i är ändamålsenliga. Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 346 Snr-117279 © 2009 66 (69) 20. Har du upplevt att du saknar befogenheter, d v s att besluten i ditt arbete borde fattas av dig/din roll, men i stället måste fattas av någon annan roll/befattning? 1 Ja, 2 Ja, 3 Nej, aldrig 4 Ingen uppfattning 21. Har du upplevt att du har för stora befogenheter, d v s att du måste fatta beslut i ditt arbete som du tycker borde fattas av någon annan roll/befattning? 1 Ja, 2 Ja, 3 Nej, aldrig 4 Ingen uppfattning DIN ARBETSSITUATION: IT-SYSTEM 22. Använder du någon form av IT-system i ditt arbete? 1 Ja, 2 Ja, inte men Ja, men mer sällan än Nej, aldrig ĺ GÅ TILL FRÅGA 25 23. Hur väl stämmer påståendena? Stämmer inte alls (1) 2 3 4 Stämmer helt (5) IT-stödet är väl anpassat till mina arbetsuppgifter. Det är enkelt att arbeta i de IT-system vi har . Om jag får problem med IT-systemen i mitt arbete vet jag till vem jag ska vända mig med frågor. Jag har tillräcklig utbildning i de IT-system jag använder. Förekommer det att du behöver fylla i samma uppgift i de IT-system du använder? 1 Ja, det förekommer ofta 2 Ja, det händer ibland 3 Nej, det händer sällan eller aldrig 4 Ingen uppfattning/Minns ej SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 347 Snr-117279 © 2009 67 (69) 25. Hur väl stämmer påståendena? Stämmer inte alls (1) 2 3 4 Stämmer helt (5) Ingen uppfattning (6) Jag har det stöd från IT-system som jag behöver för att kunna utföra mitt arbete effektivt. De som ansvarar för IT på lyssnar på användarna ute i organisationen när ny funktionalitet tas fram. DIN ARBETSSITUATION: SAMVERKAN MED KOLLEGOR 26. Hur väl stämmer påståendena? Stämmer inte alls (1) 2 3 4 Stämmer helt (5) När jag behöver mina arbetskamraters kompetens för att lösa en arbetsuppgift ger de mig alltid det stöd jag behöver. Inom min arbetsgrupp/mitt arbetslag samverkar vi för att göra det bästa för de häktade/intagna. Inom mitt häkte/min anstalt samverkar de olika arbetsgrupperna/arbetslagen för att göra det bästa för de häktade/intagna. DIN ARBETSSITUATION: KOMPETENS OCH KOMPETENSUTVECKLING 27. Hur väl stämmer påståendena? Stämmer inte alls (1) 2 3 4 Stämmer helt (5) I mitt arbete används min yrkeskompetens fullt ut. Jag får den utbildning jag behöver för att utföra mina nuvarande arbetsuppgifter på bästa möjliga sätt. Inom mitt häkte/min anstalt finns goda möjligheter att utvecklas vidare i arbetet genom att få svårare och mer utmanande arbetsuppgifter. Inom finns tydliga karriärvägar. Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 348 Snr-117279 © 2009 68 (69) 28. Hur bedömer du ditt behov av utbildning/fortbildning inom följande områden? Mycket litet behov Ganska litet behov Varken stort eller litet behov Ganska stort behov Mycket stort behov Ej aktuellt/ Ingen uppfattning säkerhetsarbete kriminalvårdande arbete DIN ARBETSSITUATION: NÄRMASTE CHEF 29. Hur väl stämmer påståendena? Min närmaste chef... Stämmer inte alls (1) 2 3 4 Stämmer helt (5) Diskuterar och förklarar bakgrund till beslut som kan beröra oss. Ger mig återkoppling på ett sätt som gör att jag kan utvecklas. Ger stöd till medarbetare som vill förbättra verksamheten. Utvecklar samarbetet i min arbetsgrupp/mitt arbetslag. Tar aktiv del i att utveckla verksamheten. Planerar verksamheten med god framförhållning. Skapar ordning och strukturer som gör att vi kan arbeta effektivt. Ger oss stöd i prioriteringar mellan viktiga arbetsuppgifter. Följer upp att det vi beslutar genomförs. SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 349 Snr-117279 © 2009 69 (69) DIN ARBETSSITUATION: KRIMINALVÅRDENS LEDNING 30. Hur väl stämmer påståendena? Kriminalvårdens högsta ledning... Stämmer inte alls (1) 2 3 4 Stämmer helt (5) Ingen uppfattning Planerar förändringar i verksamheten med god framförhållning. Visar förtroende för medarbetarnas kompetens. Är tydliga i sin kommunikation av Kriminalvårdens mål. Agerar i enlighet med Kriminalvårdens vision. Har du något annat du vill ta upp när det gäller hur arbetet fungerar inom ? Skriv gärna ned det nedan. TACK FÖR ATT DU TOG DIG TID ATT SVARA PÅ VÅRA FRÅGOR! Granskning av Kriminalvårdens IT-verksamhet XLENT strategy 351 Bilaga 4 SOU 2009:80 Sammanfattning På uppdrag av Utredningen effektivitet har XLENT Strategy genomfört en granskning av Kriminalvårdens IT-verksamhet. Granskningen har genomförts . Inhämtning av uppgifter till analys och rapportering har huvudsakligen skett genom dokumentgranskning samt intervjuer med verksamhetsansvariga och nyckelpersoner inom IT. Granskningen har haft fokus på identifierade kritiska frågor förenade med ledning och styrning av IT-verksamheten. Djupare analyser av specifika utvecklingsprojekt har inte genomförts. De viktigaste observationer och bedömningar som XLENT Strategy har gjort är: Styrning och ledning av är mycket svag. IT-frågorna ligger långt ner på ledningens agenda och är till stor del marginaliserade inom organisationen. Under större delen av har IT-verksamheten saknat en fungerande ordinarie IT-chef. Att IT-funktionen på Kriminalvården ändå fungerar någorlunda bra beror sannolikt på att verksamheten är liten och beslutsvägarna korta. finns dock ingen uppenbar spårbarhet mot myndighetsmål inom IT och verksamheten följs heller inte upp eller mäts i relation till några sådana mål. Det saknas viktiga strategier och styrdokument, och de som finns framtagna är ofta inaktuella. finns ett stort behov av principiella ställningstaganden gällande exempelvis operativsystem, sourcing- och driftslösningar, konsultanvändande, internet, mobilitet och informationssäkerhet. Informationssäkerhetsområdet är centralt för Kriminalvårdens arbete. Behovet av säkerhetsklassning av all information är stort för att därmed kunna garantera lagenlig sekretess, riktighet, tillgänglighet och spårbarhet. Detta kommer även få konsekvenser för hur IT-stöden kan utformas och användas. En viktig förutsättning för att IT-stöd ska kunna tas fram och implementeras framgångsrikt i en verksamhet är att verksamheten i sig är välbeskriven och att det är tydligt vem som ska göra vad. Det är också en nödvändig förutsättning för effektivt ITstöd att först ha välfungerande, effektiva och tydliga processer för 352 SOU 2009:80 Bilaga 4 de områden som ska stödjas. Den situationen råder tyvärr inte inom hela Kriminalvården . Granskningen visar att verksamhetsnyttor sannolikt kan realiseras med hjälp av IT. Det kan öka kostnadseffektiviteten och frigöra resurser för annan verksamhet eller besparingar. En förutsättning för det är dock att processarbeten och förstudier först genomförs: det behövs såväl för att bedöma investeringar riktigt, som för att säkerställa att insatser prioriteras och sätts in där de ger bäst effekt. Kritiska frågeställningar: Vad gör man inom IT på Kriminalvården? Den pågående verksamheten inom IT är till största del av förvaltningskaraktär. Viss nyutveckling och systemuppgradering pågår dessutom. Det pågår även övergripande samverkan inom det så kallade RIF-samarbetet, där Kriminalvården deltar. Hur ser ledning och styrning av IT-verksamheten ut? Ledning och styrning sker genom samverkan mellan systemförvaltningen och IT-avdelningen. Inriktning av verksamheten inom beslutade budgetramar är i hög grad upp till cheferna på mellannivå i organisationen. Styrningen från Generaldirektören är mycket svag. Vilka styrdokument finns framtagna och hur är de implementerade ? Det vanligaste svaret på frågan är att det inte finns några styrdokument för verksamheten. Det man då avser är framför allt strategier och långsiktiga planer. Inom systemförvaltning och utvecklingsverksamheten finns arbetsmetoder och kortsiktiga utvecklingsplaner. Hur arbetar myndigheten med analyser och beslutsunderlag? Analyser och beslutsunderlag för IT tas fram lokalt i organisationen och hanteras företrädesvis på enhetsnivå. I samband med budgetprocessen sker en prioritering och gallring av planerad verk353 Bilaga 4 SOU 2009:80 samhet i relation till hela finansieringsbehovet för myndig-heten. Nyttokalkyler och beslutsunderlag för större förändringar är inte tillförlitliga så länge verksamhetsprocesserna inte är definie-rade i ett börläge med modernt IT-stöd. Används IT effektivt och kan man på ett kostnadseffektivt sätt utnyttja IT bättre? IT kan användas effektivare och bedömningen är att orealiserade nyttor finns i verksamheten och att dessa kan öka kostnadseffektiviteten och frigöra resurser för Kriminalvården. Hur ser spårbarheten ut från de övergripande verksamhetsmålen ner till specifika aktiviteter inom IT? Det finns varken någon formaliserad eller på annat sätt tydlig spårbarhet från övergripande mål ner i IT-verksamheten. Finns det hinder för effektivt resursutnyttjande inom IT-området? Avsaknaden av processkartläggning mot börläge, IT-omogen organisation och svagt intresse från Generaldirektören bedöms vara främsta hindren för effektiv användning av IT. Inledning Bakgrund Utredningen effektivitet ska följa upp och utvärdera effektiviseringsarbetet inom . Utredningen leds av överåklagare . Utredaren ska bland annat följa upp effektiviseringsarbete, identifiera och analysera ytterligare möjligheter till effektivisering inom förvaltning, personal, IT, administration och övrig verksamhet samt ange förutsättningar för olika effektiviseringsåtgärder och konsekvenser av dessa. Utredningen har lämnat två delbetänkanden och ett slutbetänkande ska lämnas . SOU 2009:80 Bilaga 4 XLENT Strategys uppdrag XLENT Strategys uppdrag är att genomföra en granskning av Kriminalvårdens IT-verksamhet inom ramen för Utredningen effektivitets arbete. Det övergripande syftet är att identifiera och analysera möjliga effektiviseringar inom IT-området och dess styrning. Om möjligt ska en bedömning av ekonomiska effekten av tänkbara effektiviseringar göras. Kritiska frågeställningar som IT-granskningen ska besvara: Vad gör man inom IT på Kriminalvården? Hur ser ledning och styrning av IT-verksamheten ut? Vilka styrdokument finns framtagna och hur är de implementerade? Hur arbetar myndigheten med analyser och beslutsunderlag? Används IT effektivt ? Kan man på ett kostnadseffektivt sätt utnyttja IT bättre? Hur ser spårbarheten ut från de övergripande verksamhetsmålen ner till specifika aktiviteter inom IT? Finns det hinder för effektivt resursutnyttjande inom IT-området? Granskningen ska ge såväl en historisk tillbakablick på IT-området, som en bild av nuläget. Metod och avgränsningar Inhämtning av uppgifter till analys och rapportering har huvudsakligen genomförts genom inläsning av framtagna strategier och planer, uppföljning av utvecklingen på Kriminalvården samt intervjuer med verksamhetsansvariga och nyckelpersoner inom IT och myndighetsledning. Dokumentationen har till övervägande del valts ut av Kriminalvården själva, som svar på förfrågningar från utredningen. Bilaga 4 SOU 2009:80 Genomförda intervjuer: Namn Roll Datum och plats IT-chef (ny) Telefonintervju Telefonintervju Telefonintervju Som komplement till intervjuerna har även förtydliganden inhämtats och informationsutbyte skett via e-post med , och . Förutom den direkta datainsamlingen har även information utbytts med analysgrupperna från Synovate och . Avstämningar och samverkan med Utredningen effektivitet har skett löpande under granskningsuppdraget. Informationsutbytet mellan de olika utredningsgrupperna har bidragit mycket till den generella förståelsen för verksamheten och ökat antalet observationer väsentligt. En nackdel skulle eventuellt kunna vara att bedömningar normeras och likriktas av sådant informationsutbyte. I det aktuella fallet är det emellertid inte troligt, då observationerna genomgående varit mycket samstämmiga. Granskningen har genomförts i enlighet med Utredningen effektivitets uppdrag, med fokus på identifierade kritiska frågor. Genomgången omfattar inte djupare analyser av enskilda utvecklingsprojekt. Historisk tillbakablick över IT-verksamheten Utvecklingen av IT-verksamheten på Kriminalvården har beskrivits i många olika sammanhang. I fokus för befintliga historiebeskrivningar ligger oftast det klientadministrativa stödet. Klientadministrationen är central för verksamheten och den är dessutom mycket informationstung. Dokumenteringen av hela klientresan görs dessutom av många olika aktörer . Övergripande har utvecklingen för det klientadministrativa systemstödet sett ut som följer: 356 SOU 2009:80 Bilaga 4 Centralt kriminalvårdsregister införs 1938 med Stora kort för varje klient Klientakten införs 1954 (KUM) införs 1972. Detta var ett sekventiellt register som höll reda på klienternas alla verkställigheter. Utskrifter från KUM kallades verkställighetsdata (VD-sidor) och dessa bifogades in i klientakten. (SÖK) sattes i drift 1975. Detta system gjorde att man kunde se en begränsad mängd informationen i KUM utan att göra utskrifter. infördes de klientadministrativa systemen () som fortfarande utgör grunden för dagens system. och skapades i två olika projekt och såg därför olika ut. KLAS-systemen var fristående programinstallationer på alla anstalter och häkten. Frivårdens klientadministrativa system (FRAS) infördes . påbörjades ett omfattande IT-projekt som skulle leda fram till ett helt nytt system för hela Kriminalvårdens behov: KLIS. På Skärtorsdagen 1999 kom pressmeddelande från som spådde att KLIS inte skulle leverera , till rätt kvalitet eller kostnad. Dagen efter lades projektet ner. En ny version av sattes i drift . Samma datagallringsprinciper som i KUM införs, efter sista prövotidens utgång, dvs efter muck. gallras data först . KUM/SÖK ersätts påsken 2003 med (KVR). Detta centraliserade system medgav möjlighet att läsa alla verkställigheter för en klient, samt information om händelser kopplade till varje verkställighet. Bokningsfunktionen i idriftsätts 2003, som ersättning för det gamla platsplaneringssystemet. Strafftidsberäkning införs 2004 som ny funktionalitet i KVR. Löpande underhåll och förvaltning, samt viss nyutveckling pågår kontinuerligt. FRAS-avvecklingen pågår och ska vara klar . Kriminalvården deltar aktivt i RIF-samarbetet med övriga myndigheter inom rättsväsendet, för ökad automatisering och digitalisering av all klientdokumentation. Även andra delar än klientadministrationen har behov av ett välfungerande IT-stöd för att kunna bedrivas effektivt. Speciellt viktiga områden för Kriminalvården är ekonomi- och personaladministration. Som ekonomiadministrativt stöd använder myndigheten det i staten mycket vanliga systemet från Agresso. När det gäller personal357 Bilaga 4 SOU 2009:80 administration hade Kriminalvården tidigare ett stordator-system (/SLÖR). För att modernisera och effektivisera verk-samheten avropades 2002 PA-systemet Palett via ramavtal upphandlat av ESV. Palett-systemet såldes av företaget . Det företaget har senare uppgått i som i sin tur har köpts upp av . Palett-systemet saluförs nu under namnet Heroma. Systemet har visat sig ha ett antal fel som ännu inte rättats till och viktiga leveranser har också uteblivit. Exempelvis är funktionerna för rekrytering, kompetensmodulen och integrerad funktion för reseräkningar ännu inte användbara. När det gäller statistikbearbetning så är det problem med långa svarstider och felaktig behörighetsstyrning. Den effektiviserings-potential som motiverade investeringen i systemet är därför inte fullt ut realiserad. Styrning och ledning Observationer på Kriminalvården har följande organisation: Under större delen av har IT-verksamheten saknat en fungerande ordinarie IT-chef. hade dock myndigheten en externt rekryterad chef som enligt respondenterna inte fungerade bra i Kriminalvårdens organisation. Övrig tid har rollen hanterats genom tillförordnande av en enhetschef inom IT. Delvis på grund av detta saknas viktiga strategier och styr-dokument, och de som finns är ofta inaktuella. Prioriteringen av insatser på ITområdet är otydlig och verksamhetsplaner tas inte alltid fram. SOU 2009:80 Bilaga 4 långsiktiga planeringen av verksamheten är av förvaltningskaraktär snarare än verksamhetsutvecklande. har en ny IT-chef anställts. Vid granskningstillfället var detta så pass nytt att eventuella effekter av den nya ledningen för verksamheten ännu inte börjat märkas. Verksamhetsprioriteringar Prioritering mellan IT-insatser är viktig när resurserna är begränsade och behoven stora. Inom har det funnits tankar om att prioriteringar ska ske i ett IT-råd, med representation från verksledningen och de olika delarna av verksamheten. ska enligt planen sammanträda 2–. På den stående agendan finns frågor som uppdatering och fastställande av IT-strategin, samordning av IT-verksamheten, prioritering mellan systemområden, samt fastställande av VP för ITområdet. Detta arbetssätt är emellertid inte alls implementerat, och i den mån prioriteringar mellan systemområden görs, så sker det i samband med den årliga budgetprocessen. Styrdokument Styrdokument används för att skapa en plattform för verksamheten att utgå ifrån. Utan styrdokument riskerar även små vägvalsfrågor skapa motsättningar eller låsningar i verksamheten. Inom IT förekommer många olika preferenser och ny teknologi utmanar ständigt gamla föreställningar. Det gör att behovet av styrdokument är betydligt större här än inom den övriga verksamheten. Kriminalvården saknar såväl styrdokument som vision och ITstrategi. Det finns heller ingen IT-verksamhetsplan , annat än vad som står att finna i verksamhetsplanen för hela myndigheten, vilket är en mycket begränsad information. finns ett stort behov av principiella ställningstaganden gällande exempelvis operativsystem, sourcing- och driftslösningar, konsultanvändande, internet, mobilitet och informationssäkerhet. Bilaga 4 SOU 2009:80 Målbild för IT För förvaltningsobjekt (programvaror eller tjänsteområden) finns tänkta utvecklingsplaner som är mer eller mindre detaljerade. Dessa planer är med nuvarande styrformer inte beslutade utan det är egentligen den årsvisa verksamhetsplaneringen som avgör om och när de genomförs. En helhetsbild av IT-stödet på lite (3–) saknas och det finns heller ingen vision att sikta mot eller att anpassa objektsplaner efter. Arbetssätt Arbetsmetod och förvaltningsmodell för utvecklingsarbetet för de klientadministrativa systemen inom IT finns implementerade och bygger på anpassningar av det vanligt förekommande Rational Unified Process (RUP) (här kallat Kriminalvårdens Rational Unified Process (KRUP)). KRUP används dock inte i alla delar av systemförvaltningen. Systemledning IT-systemens gemensamma styrgrupp består av IT-chefen, en representant från utvecklingsenheten, en kriminalvårdschef och en stabschef från region väst. Styrgrupperna för förvaltningsobjekten får riktlinjer och krav från respektive sakenhet. Det finns även en övergripande, operativ förvaltningssamordning där resurser fördelas, prioriteringar sker och problem löses. Alla releaser och förvaltningsobjekt lyder under denna samordning. Det saknas viktiga styrdokument för verksamheten t.ex. en ITstrategi och tillhörande perativa planer. Verskamhetsmålen bryts inte ner till särskilda IT-mål. SOU 2009:80 Bilaga 4 Bedömningar På den direkta frågan om hur ledningen för myndigheten styr ITverksamheten är de vanligaste svaren: inte alls eller vet inte. Styrningen och ledningen av Kriminalvårdens IT-verksamhet är således mycket svag. IT-frågorna ligger långt ner på ledningens agenda och är till stor del marginaliserade inom organisationen. Orsakerna till det är troligen inte ointresse, utan snarare en bristande förståelse för hur IT kan användas för att effektivisera verksamheten. Att IT-funktionen på Kriminalvården ändå fungerar någorlunda bra beror antagligen på att verksamheten är så liten och beslutsvägarna så korta: IT-enheten, systemägare och utvecklare arbetar tätt ihop. har helt enkelt anpassat sig till den svaga styrningen från myndighetens ledning och hittat egna vägar för att organisera verksamheten och lösa problem. Målstyrning Alla verksamheter som bedrivs inom ramen för en myndighet bör ha god spårbarhet till uppdrag, styrdokument och mål för verksamheten som helhet. Det gäller även IT-funktionen. finns ingen uppenbar spårbarhet mot myndighetsmål och ITverksamheten följs heller inte upp eller mäts i relation till några sådana mål. Sannolikt kan effektiviteten öka om relevansen för kärnverksamheten tydliggörs. IT-strategi Den gamla strategin, som levde och utvecklades , var viktig då myndigheten gick från decentraliserade applikationer och plattformar ute i landet, till centraliserade system. Den strategin är inte längre ett stöd för verksamheten. finns ett antal mer eller mindre akuta frågor som kräver svar. För att få fram en ny och hållbar IT-strategi krävs dessutom en hel del utredningsarbete . Exempel på områden där en ny strategi behövs är: Informationssäkerhet – hur ska Kriminalvården arbeta med säkerhetsklassning, sekretess, riktighet, tillgänglighet och spårbarhet? Bilaga 4 SOU 2009:80 Operativsystemsval – Microsoftprogram, open source eller annan lösning? Internet – vilken grad av tillgänglighet ska anställda och klienter ha? Mobilitet – hur hög mobilitet ska erbjudas och hur ska exempelvis transporttjänsten stödjas med IT? Vilka metoder och standarder ska användas? Drift – utbyggnad av egna datorhallar eller satsning på outsourcing? Vilka tekniska plattformar ska användas? Det finns även frågor av mer operativ karaktär som följer av strategins inriktning, såsom: Vilka säkerhetslösningar (elektroniska signaturer etc) är lämpliga? Ska fler IT-tekniker anställas? Ska kriminalvårdare erbjudas egna arbetsplatser i lokalerna? Vision och målbild för IT Enheterna som arbetar med IT-frågor förefaller ha ett gott samarbete och en fungerande samordning av verksamheten. Den dagliga ledningen av IT sköts i former som liknar system-förvaltning, med mindre modifieringar och viss ny funktionalitet som införs efterhand. Avsaknaden av IT-strategi och målbild för olika tidsperspektiv gör dock att prioriteringar blir otydliga och ambitionsnivån anpassas efter vad man vill och förmår, snarare än vad verksamheten har behov av. Drömmen om hur det perfekta IT-stödet skulle kunna fungera finns på flera håll i organisationen. Det scenariot består av sådant som ökad automatisering, mindre dubbelarbete i IT-systemen, papperslösa klientakter, effektivare administration och mer frigjord tid som kan komma klienterna tillgodo. Dessa visioner borde relativt enkelt kunna tecknas ned och tillsammans med lagkrav etc utgöra ett första steg mot en långsiktig målbild för IT. Denna målbild kan sedan utvecklas och förfinas systematiskt vartefter konsekvensanalyser genomförs. SOU 2009:80 Bilaga 4 Verksamhetsmålen bör brytas ner även till IT-funktionens arbete. En målbild och strategi för IT bör formuleras . Konsekvensutredningar bör finnas för de stra-tegiska vägvalen. Verksamhetens stöd av IT Observationer IT-stödet som erbjuds de olika delarna av verksamheten har vuxit fram och har ofta skräddarsytts efter Kriminalvårdens arbetssätt.