sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — en omvärldsanalys som belyser möjligheter och hinder för en effektiv verksamhet och som bland annat innehåller -en beskrivning av myndigheters, kommuners, organisa- tioners, företags och allmänhetens krav och förväntningar på myndighetens verksamhet, -en beskrivning och analys av den roll inom samhällsplanering, byggande och boende som bör ha framgent, med beaktande av den nya inriktningen för bostadspolitiken, samt verksamhet i övrigt, -en genomgång av andra myndigheters verksamheter som har beröringspunkter med ansvars- och verk- samhetsområde. På basis av sin genomgång och analys av verksamhet och mot bakgrund av omvärldsanalysen, ska utredaren belysa behovet av att förändra myndighetens verksamhet när det gäller inriktning, mål och prioriteringar, belysa behovet av förändringar i ansvar och rege- ringens styrning av verksamheten, belysa möjliga rationaliseringar och effektiviseringar. Utredaren ska lämna förändringsförslag inklusive förslag till för- fattningsändringar, i den mån sådana behövs. de långsiktiga budgeteffekter som förändringen kan föranleda samt föreslå finansiering för eventuella förslag. Om utredarens förslag innebär att verksamhets- inriktning förändras ska utredaren även lämna förslag till ett lämpligt nytt namn på myndigheten. Samhällsekonomiska konsekvenser av förslaget ska redovisas. Utredaren ska samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner, bl.a. näringslivsorganisationer. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. I arbetet ska utredaren beakta resultatet av de utredningar som rör verksamhet, t.ex. (Fi 2006:08). slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10) ska beaktas liksom innehållet i Styr- utredningens slutbetänkande Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning (SOU 2007:75) samt remissinstansernas syn- punkter på betänkandet. Utredaren ska beakta förslag från Rådet för arkitektur, form och design (Ku 2004:02) i rapporten centrum för arkitektur, form, design och gestalt-ningen av den gemensamma miljön (nr. 2008:1 i rådets egen rapportserie). Utredaren ska i övrigt ta del av de utredningar som pågår inom aktuella områden. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . uppgifter enligt lagar och förordningar I denna bilaga redovisas i stora drag den författningsreglering som gäller för verksamhet. Den huvudsakliga inriktningen för verksamheten framgår av instruktion. Utöver instruktionen ges omfattande ansvar och uppgifter enligt plan- och bygg- lagen och byggnadsverkslagen men även enligt ett stort antal regeringsförordningar. Enligt sin instruktion är den centrala myndigheten för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vatten- områden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebygg- elsen samt för boendefrågor. ansvarar även för den centrala administrationen av statliga stöd i form av lån och bidrag för finansiering av bostäder, för omställning till ett energisnålare samhälle, för ökad tillgänglighet, etc. I instruktionen anges några grundläggande principer för verksamhet; att verket inom sina ansvarsområden ska främja en hållbar utveckling samt beakta de konsekvenser som dess beslut och verksamheten i övrigt kan få i frågor som rör boende- segregation, folkhälsa samt för män, kvinnor, barn, ungdomar, äldre, personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade eller andra grupper av befolkningen. Inom sitt verksamhetsområde ska ha uppsikt över utvecklingen beträffande planering, byggande och boende samt över tillämpningen av lagstiftningen. Genom instruktionen tilldelas även ett relativt om- fattande ansvar inom miljömålsarbetet, i vissa fall kopplat direkt till . har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för handikapp- frågor med anknytning till verkets verksamhetsområde. För verksamheten mer övergripande uppgifter läggs för ut även t.ex. i PBL1, PBF, BVL och BVF2. Det är bl.a. fråga om ansvar för uppsikt3 eller tillsyn4 över respektive lagstiftning. Genom nyssnämnda författningar samt ett flertal andra förordningar, har dessutom uppdrag bl.a. att ta fram tillämpnings- och verkställighetsföreskrifter5, vara remissinstans6, handlägga ärenden i första instans7 eller att överpröva beslut från länsstyrelserna8, verkställa utbetalningar9, eller att föra register10. 1PBL innehåller grundläggande bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. PBL har som syfte, se 1 kap. 1 §, att, med ned beaktande av den enskilda männis- kans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Det kan noteras att det och i olika betänkanden har föreslagits relativt omfattande förändringar inom PBL-området. Det är fråga om änd- ringar som tar sikte på PBL:s grundläggande fokus, med en starkare betoning på begreppet en hållbar utveckling, på förenklingar och förtydliganden vad gäller krav samt på process eller organisationsfrågor. 2Lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. innehåller bestäm- melser om krav vid uppförande och ändring av byggnader och andra anläggningar (byggnadsverk) och om byggprodukter. Lagen är en del av genomförandet av bl.a. byggproduktdirektivet (Rådets direktiv /106/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter) och hissdirektivet (och rådets direktiv /16/EG av om tillnärmning av medlemsländernas lagstiftning om hissar). Lagen innehåller lämplighetskrav på byggprodukter och bestäm- melser om tillsyn (marknadskontroll) inklusive överklagande och verkställighet av tillsyns- beslut, samt bestämmelser om CE-märkning respektive typgodkännande och tillverknings- kontroll. 3Se t.ex. 1 kap. 8 § PBL, 1 § förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vatten- områden m.m. och 13 § förordningen (2007:160) om stöd till planeringsinsatser för vindkraft. 4Se t.ex. 36 § BVF, 9 § bostadsrättsförordningen (1991:630), 21 § förordningen (2005:1256) om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus samt 14 § förordningen (2008:1247) om stöd för investeringar i solvärme. 5Se t.ex. 2, 5, 6 m.fl. §§ PBF (om bl.a. utformning av byggnader och handikappanpassning), 18,19 m.fl. §§ BVF (om bl.a. krav vid uppförande och ändring av byggnadsverk samt CE- märkning av byggprodukter), 2–4 §§ förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem, 22 § förordningen (2008:245) om kemiska produkter och biotekniska organismer, samt 5–9, 11–13 §§ förordningen (2006:1592) om energideklaration för bygg- nader. Exempel på föreskrifter är byggregler (BBR), BFS 1993:57 och konstruktionsregler (BKR) BFS 1993:58, som innehåller föreskrifter och allmänna råd. Andra exempel är: Föreskrifter och allmänna råd (1994:25) om hissar och vissa andra motordrivna anordningar, föreskrifter (2007:13) om stöd till planeringsinsatser för vind- kraft, föreskrifter (2009:2) om stöd för investeringar i solvärme samt föreskrifter och all- männa råd (2007:4) om energideklaration för byggnader. 6Se t.ex. 12 och 17 §§ förordningen (2008:1407) om statligt stöd för hållbara städer, 14 § förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar samt 6 § förordningen (1997:262) om nationell väghållningsplan. 7Exempel på ärenden som hanterar i första instans är 18 § BVF, 7 och 8 a § förordningen (2002:106) om kooperativ hyresrätt, 2 § förordningen (1991:1273) om funktions- kontroll av ventilationssystem, samt 8 § förordningen (2007:160) om stöd till planerings- insatser för vindkraft. ska biträda regeringen med yttranden och utredningar m.m., bidra med underlag och expertkunskap för det arbete som regeringen bedriver nationellt, inom EU och internationellt.11 I det följande görs en översiktlig genomgång av de arbetsupp- gifter som har lagts på direkt genom olika författningar. Förutom enligt instruktionen, PBL och BVL framgår ansvar av en mängd olika förordningar. De hänvisningar som görs är inte fullständiga och de olika exempel som ges innefattar heller ingen värdering av hur viktig eller hur resurskrävande uppgiften är i förhållande till motsvarande uppgifter enligt andra författningar. Närmare om uppgifter inom området Detta är ett av tre centrala ansvarsområden. Enligt instruktionens övergripande bestämmelse i 1 § är för- valtningsmyndighet för byggande och förvaltning av bebyggelsen. Inom detta område har ett övergripande ansvar som innefattar bl.a. uppsikt över frågorna.12 Relevant för detta område är vidare det som sägs i instruktionen om att inom sina ansvarsområden ska främja en hållbar utveckling, verkets ansvar inom miljömålsarbetet samt att det i instruktionen betonas att verket ska beakta de konsekvenser som dess beslut och verksamheten i övrigt kan få i frågor som rör bl.a. boendesegregation, folkhälsa och jämställdhet samt barn, ungdomar, äldre, personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade eller andra grupper av befolkningen. Uppsiktsansvaret, som det framgår av instruktionen och PBL, innebär i praktiken att ska följa tillämpningen av lag- stiftningen, främst PBL; samt delar av och förordningar till dessa författningar, utvärdera effekterna av tillämpningen och 8Ansvar för för att överpröva beslut finns t.ex. i 27 § förordningen (2005:1255) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus, 18 § förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem, samt 1 kap. 7 § lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. 9Se t.ex. 22 § förordningen (2008:1407) om statligt stöd för hållbara städer, 10 § för- ordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder och 11 § förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. 10Se t.ex. 37 § BVF, 16 § lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader och 11 § bostadsrättsförordningen (1991:630). 11Se 2 § 8 och 9 BoI och 27 m.fl. §§ BVF. 12Se BoI och 1 kap. 8 § andra stycket PBL. lämna förslag till regeringen om vilka åtgärder som behövs för att nå syftet med reglerna. ansvarar för allmän uppsikt över hushållningen med mark- och vattenområden13 samt enligt instruktionen för att verka för samordning av de statliga myndigheternas beslutsunderlag och planeringsunderlag vid tillämpning av hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. MB14 samt 6 kap. MB15. Motsvarande ansvar har även för att verka för samord- ning av de statliga myndigheternas arbete med underlag för tillämp- ningen av PBL. ska även tillhandahålla underlag för till- lämpningen av 5 kap. MB, dvs. tillämpning av miljökvalitetsnormer enligt miljöbalken.16 Ärendehandläggningen vid myndigheter (i första hand kom- munernas byggförvaltningar och -nämnder samt länsstyrelserna) är omfattande och därför är ansvar för att informera om gällande och kommande lagstiftning särskilt uttalat här. har även den allmänna uppgiften att delta i samarbete inom EU och internationellt samt utreda åt och bistå regeringen i frågor som rör byggande och planering.17 handlägger och avgör inga egna förvaltningsärenden inom detta område. Däremot har en roll som remiss- instans i enskilda ärenden hos regeringen (bl.a. överklagade plan- beslut enligt PBL). Även i mål i förvaltningsdomstol kan 13Se 1 § andra stycket förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vatten- områden m.m. 14Hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. MB ska tillämpas vid planering och prövning av tillstånd och ändrad markanvändning enligt balken och en rad näraliggande författningar. Regleringen bygger på att vissa områden anges som skyddsvärda, ibland av riksintresse, för olika ändamål. Områdena kan vara intressanta dels för olika exploateringsinriktade verk- samheter och åtgärder (t.ex. jord- och skogsbruk, industriproduktion, energiproduktion, kommunikationer och mineralbrytning), dels för bevarandeändamål (t.ex. naturvård och kulturmiljövård). 15I 6 kap 19 § MB anges bl.a. att varje myndighet som ska tillämpa ska se till att sådana planer enligt PBL och sådant planeringsunderlag som behövs för att belysa frågor om hushållning med mark och vatten finns tillgängliga i målet eller ärendet. Om en detaljplan kan antas medföra betydande miljöpåverkan hänvisar 5 kap. 18 § PBL till bestämmelser i 6 kap. 11–18 och 22 §§. Dessa bestämmelser grundar sig på EG-direktivet (2001/42/EG) om bedömningar av vissa planer och programs miljöpåverkan. har i samråd med och kommuner och Landsting tagit fram skriften Miljöbedömningar för planer enligt – en vägledning (). Se även med allmänna råd om miljöbedömning av planer och program, 2009:1. 16Miljökvalitetsnormer innebär i korthet att bindande bestämmelser sätts för hur hög halten av en viss förorening får vara t.ex. i utomhusluft. Vid överskridande av får inte tillstånd eller lov ges till åtgärd eller verksamhet som inverkar negativt på . För att komma ner till nivå som är godtagbar enligt berörd miljökvalitetsnorm ska ett åtgärds- program tas fram. 17Beträffande ansvar för uppsikt enligt PBL, se bilaga 6. uppträda som remissinstans (framför allt överklagade bygglovs- beslut) men också i miljödomstol (i mål om tillstånd där planfrågan är ifrågasatt men också i större ansökningsmål där mer allmänna synpunkter på ett projekt kan vara aktuella.). I inget av dessa fall är obligatorisk remissinstans. Närmare om uppgifter inom området Byggande och förvaltning Detta är det andra av tre övergripande ansvarsområden och ansvaret här innefattar bl.a. att följa, beskriva och analysera utvecklingen i fråga om byggande och boende. Verket ska bidra med underlag och expertkunskap för det arbete som regeringen bedriver nationellt, inom EU och internationellt, medverka i samarbete som syftar till att harmonisera regler för egenskapskrav på byggnader och byggprodukter, bedriva informationsarbete om gällande och nya regler, m.m. Viktiga utgångspunkter för verksamheten är ansvaret enligt instruktionen att främja en hållbar utveckling, sektorsansvaret för miljöfrågor och för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Stor betydelse har även sektorsansvar för handikappfrågor och kravet enligt instruktionen att beakta konsekvenser som dess verksamhet kan få i frågor som rör bl.a. boendesegregation, folkhälsa och jämställdhet samt barn, ungdomar, äldre, personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade eller andra grupper av befolkningen. Merparten av närmare bemyndiganden inom detta område utgår från BVL och förordningar som kopplats till den lagen.18 har en relativt omfattande rätt att ta fram före- skrifter, t.ex. tillämpningsföreskrifter om krav för uppförande, under- håll och ändring av byggnadsverk samt krav eller undantags- bestämmelser som närmare tar sikte på byggprodukter19, om 18Bemyndiganden att ta fram föreskrifter finns i förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem samt förordningen (1999:371) om kontroll av hissar och vissa andra motordrivna anordningar i byggnadsverk. har tagit fram byggregler, BBR, och konstruktionsregler, BKR. ska enligt förordningen (2005:894) om teknisk kontroll samråda med Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) innan verket meddelar föreskrifter på detta område. Det finns även särskilda krav att ska t.ex. samråda t.ex. med , eller . 19Se 18 § BVF. hushållning med avfall, samt krav som tar sikte på energihushållning20, säkerhet21 eller människors hälsa22. får meddela föreskrifter om typgodkännande och tillverkningskontroll.23 Bestämmelser om byggprodukter har ofta koppling till EU och dessa allmänna utgångspunkt om fri rörlighet, dvs. om bl.a. marknadskontroll24 och om ömsesidigt erkännande av produkter som, lagligen, saluförts i annan medlemsstat.25 Vissa bestämmelser rör auktorisation eller kompetenskrav.26 Lagen (2006:985) om energideklaration ställer krav att ska föra register över energideklarationer och besiktningsprotokoll.27 handlägger även förvaltningsärenden och får meddela dispens från vissa tekniska egenskapskrav, om det inte medför en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet.28 ska utöva tillsyn beträffande BVL.29 Tillsynen rör lämplighetskrav för byggprodukter och bestyrkande av överens- stämmelse samt förutsättningar för att byggprodukter ska få släppas ut på marknaden. I lagen finns också bestämmelser om myndighets- befogenheter vid ingripande, om överklagande och verkställighet av tillsynsbeslut.30 20Se t.ex. 35 b och e §§ BVF. 21Se t.ex. förordningen (1999:371) om kontroll av hissar och vissa andra motordrivna anordningar i byggnadsverk. 22Se 2 § BVL och förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem. 23Se 40 § BVF. ska enligt 37 § BVF föra en förteckning över vissa närmare angivna tekniska specifikationer och publicera denna i författningssamlingen (38 §). ska vidare i författningssamlingen publicera antagna riktlinjer för europeiska tekniska god- kännanden och de utsedda organ som får meddela sådana godkännanden. 24Se bilaga till förordningen (2005:893) om marknadskontroll av varor. 25Se och rådets förordning 765/2008/EG av om krav för ackreditering i samband med saluföring av produkter samt parlamentets och rådets förordning 764/2008/EG av om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförs i en annan medlemsstat. Se bemyndigande för i 24 § BVF. Se även 30 § BVF enligt vilken bestämmelse får meddela närmare föreskrifter för tillämpning av bestämmelser om europeiska tekniska godkännanden. 26Se 3 § förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem samt 3 och 4§ förordningen (1999:371) om kontroll av hissar och vissa andra motordrivna anordningar i byggnadsverk. Se även 11 § förordningen (2006:1592) om energideklaration. 27Se förordningen (2006:1592) om energideklaration. 28Se 18 § andra stycket BVF. 29Se 36 § BVF. 30För att få fram uppgifter har tillgång till sedvanliga tillsynsinstrument som föreläggande som kan förenas med vite, samt handräckning. Jfr även ansvar enligt förordningen (2005:1213) om marknadskontroll av varor, dvs. att säkerställa att en vara som gjorts tillgänglig på marknaden uppfyller gällande krav, samt tillsyn enligt produkt- säkerhetsförordningen (2004:469). Närmare om uppgifter inom området Boendefrågor Detta är det tredje av övergripande ansvarsområden. Ansvaret, såvitt gäller rena boendefrågor, regleras i huvudsak av instruktionens allmänna bestämmelser och har i princip en uppsikts- liknande och analyserande funktion. Uppgifter och ansvar beträffande bidragshanteringen, styrs emellertid dessutom enligt ett stort antal regeringsförordningar. För bidragshanteringen har sålunda ett relativt omfatt- ande bemyndigande att meddela föreskrifter för tillämpningen.31 Men även i övrigt har här ett brett mandat att pröva ärenden, ansökningar, i första instans.32 I vissa fall har bemyndigande att besluta om eftergift av återkrav samt är tillsyns- myndighet eller har ansvar för uppsikt enligt lagstiftningen.33 I de fall länsstyrelserna eller myndighet beslutar i första instans, prövar eventuella överklaganden.34 administrerar i vissa fall utbetalning av beslutade stöd som läns- styrelsen som har beslutat om.35 Det kan noteras att området berör ett antal förordningar som är i kraft, där lån eller bidrag inte längre betalas ut men det ändå återstår administrativa åtgärder för såsom ränte- sättning.36 31Se t.ex. 8 och 12 §§ förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler, 6 och 17 §§ förordning (2005:205) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet, 17 §§ förordningen (2006:1587) om stöd för installation av energieffektiva fönster eller biobränsle- anordningar i småhus och 26 § förordningen (2005:1255) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. 32Boverket har uppgifter t.ex. enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Samlingslokaldelegation beslutar om dessa bidrag. admi- nistrerar även bidrag t.ex. enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. 33Se t.ex. lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Den lagen avser bidrag för att anpassa bostäder för personer med funktionshinder. Kommunen beslutar och betalar ut sådana bidrag medan har tillsynsansvar. 34Se t.ex. 13 § förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem, 18 § förordningen (2006:1587) om stöd för installation av energieffektiva fönster eller biobränsle- anordningar i småhus samt 27 § förordningen (2005:1255) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. 35Se t.ex. 11 § förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem, 11 § förordningen (2008:1247) om stöd för investeringar i solvärme samt 10 § förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. 36Se t.ex. förbättringslåneförordningen (1980:261) och förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus, där lån inte längre beviljas men fortfarande har uppgifter som gäller räntesättning, uppsägning m.m. under lånets löptid. Mot- svarande gäller för bidrag enligt bl.a. förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnads- subvention samt förordningen (2000:588) om statligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter. Samlat om ansvar inom området miljö och energi har enligt sin instruktion ett antal uppgifter som har kopp- ling till miljöområdet, människors hälsa samt som rör den nationella ambitionen att effektivisera och ställa om energianvändningen på ett hållbart sätt. Inom miljömålsarbetet har enligt instruktionen ett särskilt sektorsansvar för miljöfrågor med anknytning till sitt verk- samhetsområde. Verket ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till andra berörda parter. ska också samordna, utveckla, följa upp, utvärdera och rapportera hur miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö uppfylls. Verket ansvarar vidare för den övergripande miljömålsfrågan om fysisk planering och hushållning med mark och vatten samt bygg- nader. Detta innebär ett ansvar för frågor som avser fysisk planering, byggnader och hushållning med mark och vatten inom samtliga miljökvalitetsmål. Av ansvaret kopplat till miljömål, följer att fortlöpande ska rapportera till det miljömålsråd som finns inom Naturvårds- verket. Förutom enligt instruktionen har, såvitt gäller området Miljö och energi, tilldelats ansvar enligt ett antal författningar som direkt eller indirekt har eller kan ha stor inverkan på hus- hållningsfrågor, hälsofrågor eller miljöfrågor i övrigt. ansvarar för allmän uppsikt över hushållningen med mark- och vattenområden37 och, som framgår ovan under rubriken Närmare om ansvar inom området Samhällsplanering och bebyggelseutveckling, ska verka för samordning av de stat- liga myndigheternas beslutsunderlag och planeringsunderlag vid tillämpning av hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. MB dvs. bl.a. vilka områden som ska pekas ut som av riksintresse för olika ändamål och avgränsningen av dessa områden. Som nämns under det avsnittet svarar även för att samordna underlag för tillämpningen av 6 kap. 19–21 §§ MB samt 5 kap. MB, dvs. tillämp- ning av miljökvalitetsnormer enligt . Eftersom nyss- nämnda uppgifter har stor tillämpning även utanför eget verksamhetsområde, nämns de även i detta avsnitt och som en fråga som rör miljöområdet. 37 Se 1 § andra stycket förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vatten- områden m.m. Enligt PBF ska meddela verkställighetsföreskrifter bl.a. beträffande rivning och rivningsmaterial.38 Vidare får enligt BVF meddela föreskrifter om anordningar för hämtning av avfall och om hushållning med avfall, om byggprodukter, om värme- pannor samt om energihushållning och värmeisolering.39