sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Läns- styrelsens roller i detta arbete är flera: samordningsrollen avseende olika statliga intressen, myndighetsrollen, att bl.a. överpröva detalj- planer, tillsynsrollen, att verka för exempelvis en god miljö samt rådgivningsrollen, att tillhandahålla underlag, ge råd om tillämpning av PBL m.m. beslutar om ett flertal stöd och bidrag samt bidrar med stöd och råd till kommunerna i boendefrågor. har relativt omfattande beröringspunkter med verk- samheten vid kommuner och länsstyrelser. En övergripande upp- gift för är att utöva uppsikt över plan- och byggnads- väsendet i landet och verket ska bl.a. följa utvecklingen och vägleda kommuner, länsstyrelser och andra aktörer. Överklagade bidrags- beslut från länsstyrelser och kommuner prövas av . administrerar utbetalning av länsstyrelsernas beslutade stöd. Inom boendeområdet har ett utvecklat samarbete med länsstyrelser och kommuner beträffande kunskap om bostads- marknad och boendevillkor. De centrala myndigheter som har mer omfattande samarbete med är enligt verkets uppfattning , , , trafikverken, Myndigheten för säkerhet och beredskap, , , , , , Kon- sumentverket, , Försvarsmakten, Social- styrelsen och . Utredningen har skickat en förfrågan till 66 centrala för- valtningsmyndigheter om vilka verksamheter de bedriver som har beröringspunkter med ansvars- och verksamhetsområde. 58 myndigheter svarade. 39 myndigheter angav att de i sin verksamhet har berörings- punkter med inom området Samhällsplanering och bebyggelseutveckling. Det rör bl.a. frågor om energi, kultur, miljö, naturvård, hälsa, säkerhet och beredskap, infrastruktur, regional utveckling, landsbygdsutveckling, riksintressen enligt , planeringsportalen och svenskt utvecklingssamarbete. Myndigheterna är bl.a. , , , trafikverken, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , Strålsäkerhets- myndigheten, Försvarsmakten, och Statens folk- hälsoinstitut. 31 myndigheter angav att de i sin verksamhet har berörings- punkter med inom området Byggande och förvaltning. Det rör bl.a. frågor om byggregler, konstruktion, standardisering, kontroll, konkurrens, tillgänglighet, energi, kultur, miljö, hälsa, säkerhet och beredskap, och arbetsmiljö. Myndigheterna är, förutom flera av de tidigare nämnda, bl.a. , Kemikalie- inspektionen, , och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. 13 myndigheter angav att de i sin verksamhet har berör- ingspunkter med inom området Boendefrågor. Det rör bl.a. frågor om bostadsstöd, trygghet, barn och äldre, statistik och boendeportalen. Myndigheterna är, förutom flera av de tidigare nämnda, bl.a. , , Kon- sumentverket och . råd, delegation och expertgrupper Enligt instruktionen ska ha utses av regeringen och ska enligt ge råd till generaldirektören och vara en garant för att både regeringen och den enskilde medborgaren har insyn i verksamhet. Samlingslokaldelegationen är ett särskilt beslutsorgan vars leda- möter utses av regeringen och avgör ärenden om statligt stöd till allmänna samlingslokaler och vissa icke-statliga kulturlokaler. Delegationen ansvarar själv för sina beslut, men ansvarar för sin verksamhet inför myndighetschefen som i sin tur ansvarar inför regeringen för att Samlingslokaldelegationen tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet samt för att delegationens verksamhet bedrivs författningsenligt och effektivt och att den redovisas på ett tillförlitligt sätt. Chefen för bidragsenheten är ledamot och leder kansliet som finns på bidragsenheten Enligt arbetsordning har verket följande rådsorgan byggråd har till uppgift att biträda verket i frågor av större vikt när regler utarbetas om byggnaders och bo- städers grundläggande egenskaper och om metoder för beräkning av statens stöd till byggandet. Chefen för husbyggnadsdivisionen är byggrådets ordförande och sammankallande. Förutom ordförande och sekreterare har rådet har 25 ledamöter som är intresse- företrädare för finansieringsorgan, försäkringsgivare, byggherrar och fastighetsägare, kommunala organ, brukarorgan, yrkesför- eningar och sakfrågeföreningar samt producenter. Energiråd har till uppgift att bistå med erfarenheter, lämna synpunkter och vara rådgivande till vid framtagande av förslag och inför beslut om styrande åtgärder för en effektivare energianvändning i byggnader. Rådet ska vara rådgivande vid förberedelsearbetet med införandet av EG-direktivet om byggnaders energiprestanda. Ordförande och ledamöter utses av generaldirektör för av högst . forskarråd inrättades 2003 med syfte att vara ett råd till vid dess initiering av ny forskning och vid dess kommunicering av pågående och genomförd forskning om planering och byggande med kommuner och byggbransch. Rådet ska tillsam- mans med verket fungera som en länk mellan praxis och forskning, underlätta överblicken av relevanta forskningsfronter samt delta i formulering av forskningsbara framtidsfrågor. Rådet ska även fungera som kompetensförstärkning för , för att verket på ett effektivt sätt ska kunna fungera som samtalspart till Formas och andra forskningsråd vid inrättande av särskilda insats- program och vid identifiering av kommande kunskapsbehov. består av ca åtta, högst tio, internationellt väl ren- ommerade forskare, som representerar olika vetenskapliga disci- pliner och forskarmiljöer av särskilt intresse för kunskapsproduk- tion inom verkets ansvarsområde. Rådsmedlemmarna tillsätts av GD för en period av . Till rådet adjungeras ledningsgrupp. stadsmiljöråd är ett rådgivande organ till vad gäller verksamheten kring byggd miljö, fysisk planering och boende. Rådet ska vara en kompetensresurs och ett forum för idéutbyte och diskussion kring aktuella frågeställningar inom främst samhällbyggnadsdivisionens ansvarsområde och utgöra en kontaktbrygga för verket till såväl forskning som praktisk erfaren- het inom området. Rådets medlemmar tillsätts av generaldirektören på en period av på personliga kvalifikationer och en balanse- rad sammansättning med avseende på yrkesinriktning, ålder och kön eftersträvas. Rådets ordförande är chefen för byggnadsdivisionen. Dessutom finns vid verket samrådsorgan med handikappförbunden, Expertgrupp – Brand. samrådsorgan med handikappförbunden är avsett att främja ett samarbete mellan olika verksamheter som kan ge förut- sättningar till ett utvecklande arbete inom handikappolitiken och sträva efter att lösa problem utifrån en syn som alla delar. Genom dialog och kunskapsöverföring ska strategiskt viktiga frågor för att öka tillgängligheten och användbarheten i fysisk planering, bygg- ande och boende diskuteras. I samrådsorganet ingår flera represen- tanter för handikapprörelsen, kommuner och landsting samt länsstyrelserna. generaldirektör är ordförande. Expertgrupp – Brand ska fungera som referensgrupp och bollplank när byggregler ska ändras. Gruppen ska även vara ett nätverk och en spanare inför förändringar inom byggandet som kan eller bör medföra att agerar inom ramen för uppsikts- ansvaret. Medlemmarna representerar olika organisationer och är specialister inom olika viktiga områden vad gäller brandsäkerhet, till exempel bärande konstruktioner, utrymning, utbildning, provning och projektering. har deltagit i EU:s arbete inom byggnads- och konstruktionsområdet genom kontinuerlig medverkan i olika expertgrupper och ständiga kommittéer. Verksamheten inom fysisk planering samt boende har också inblickar i EU men på andra sätt, eftersom dessa verksamhetsområden ligger utanför den explicita EU-kompetensen. Fysisk planering berörs indirekt allt mer av bland annat miljödirektiv. Fysisk planering och stadsutveck- lingsfrågor påverkas även av medlemsstaternas territoriella samarbete, som delvis finansieras genom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Inom boendeplanering finns ett utvecklat statistiksamarbete inom EU och flera av och direktiv påverkar indirekt förutsättningarna för den svenska bostadsmarknaden. deltar i den internationella erfaren- hetsåterföringen mellan de nordiska länderna. Tabellen visar resursåtgång för samarbete inom EU och internationellt. Samarbete inom EU och internationellt Overhead ingår med 2008, 2007 och 2006. Verksamheten inom EU och internationellt inom områdena Sam- hällsplanering och bebyggelseutveckling, Byggande och förvaltning samt Boendefrågor. redovisas i respektive kap. 5–7. Dialogen Bygga, bo och förvalta för framtiden är ett samarbete mellan företag, kommuner, myndigheter och regering. Genom frivilliga åtaganden inom Bygga-bo-dialogen vill aktörerna i näringslivet nå längre än lagar och regler. Det gemensamma målet är att – inom en generation – nå en hållbar bygg- och fastighetssektor främst inom tre prioriterade områden; hälsosam innemiljö, effektiv energianvändning och effektiv resursanvändning. De som medverkar i Bygga-bo-dialogen är: företag och myndigheter inom bygg- och fastighetssektorn företag som på olika sätt har beröring med sektorn (t.ex. kredit- givare, försäkringsbolag och andra leverantörer av tjänster eller produkter till sektorn). Verksamheten inom Bygga-Bo-dialogen kommer att avslutas vid utgången av 2009. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) anför regeringen att Bygga-bo-dialogen utgör ett väl fungerande nätverk med spjutspetsaktörer inom bygg- och fastighetssektorn och att vissa delar av dialogsamverkan kommer att knytas närmare delegationen för hållbara städer. Staten bör även fortsättningsvis delta aktivt i olika former av samverkan med olika aktörer för att bidra till en fortsatt energieffektivisering inom bebyggelsen. Regeringen avser att ta initiativ till öppna dialoger och seminarier mellan olika aktörer för att få ytterligare drivkraft i det fortsatta arbetet med energi- effektivisering. har utvecklat ett antal verksamheter inom e-förvaltningsområdet, både i egen regi och i samarbete med andra myndigheter och aktörer. Verksamheterna rör såväl internt som externt arbete inom alla verksamhetsområden. Här ges en översiktlig redovisning utan anspråk på fullständighet. Verket moderniserade 2006 sitt diarie-, ärende- och dokument- hanteringssystem. Mallar som skapar hållbara dokument infördes liksom möjlighet att söka i ärenden . Diariet är publikt tillgängligt på och kopplas mot elektroniska bidragsansökningar. deltar i som bedrivs av enligt rättsinformationsförordningen (1999:175). Uppgiften är att ta fram ett rättsinformationssystem som tillför- säkrar den offentliga förvaltningen och enskilda tillgång till grund- läggande rättsinformation i elektronisk form. deltar i utvecklingsarbetet kring geografiska informa- tionssystem (GIS) och dess användning, bl.a. inom ramen för Geodatastrategin och i olika arbetsgrupper för standardisering av geografisk information, information i planprocessen m.m. Utveck- lingsarbete om digital hantering av detaljplaneprocessen pågår. En intern webbplats ger handläggarna tillgång till interna GIS-system för arbete med geografiska analyser och webbaserade karttjänster. genomförs genom en webbapplikation som är tillgänglig även för länsstyrelserna. Systemet används även för andra enkäter. Gripen produktionssattes 2007 och är webbaserade register för inmatning och registering av energideklaration för byggnader. Radonguiden är webbplats med information om radon, bl.a. om faror, mätning, åtgärder och bidrag. Bofinc är datoriserade handläggnings- och utbetal- ningssystem för hantering av statens stöd till bl.a. ny- och ombygg- nad samt förbättring av bostäder, energibesparande åtgärder samt andra stimulansstöd som tjänar som handläggarstöd för länsstyr- elserna och i beslutssituationer och för ärendeberedning och utbetalning. Systemet kompletteras löpande med e-tjänster för olika stödformer så att medborgarna kan ansöka om och få beslut om stöd via Internet. statistikdatabas innehåller data från bidragssystemet Bofinc, Gripen och projektet . Data uppdateras kontinuerligt och all data som registrerats i Bofinc och Gripen förs över till Svanen. Systemet har utvecklats för utvär- dering och andra myndigheters behov av information, exempelvis . För bearbeta informationen används analys- verktyget Cognos som är kopplat till Svanen. Via analysverktyget kan statistik, prognoser, utvärdering m.m. tas fram för olika ändamål av och andra myndigheter som länsstyrelserna och . (Se vidare avsnitt 8) , , , Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap och SGI driver tillsammans Klimatan- passningsportalen. Webbportalen ska förmedla den samlade kunskap som finns om sårbarhet och anpassning till ett förändrat klimat och utgöra ett stöd för kommuner och länsstyrelser inom verksamheter som rör bl.a. fysisk planering, räddningstjänst, beredskap, energiförsörjning, jordbruk, skogsbruk, m.m. Planeringsportalen startas i samarbete mellan och flera myndigheter. Det är en webbplats med en geoportaldel till stöd för samhällsplanering och samhällsbyggande, samt den klus- teranpassade tillämpningen Vindtjänsten för planering, lokalisering och tillståndsprövning av vindkraftsanläggningar. PBL-direkt ingår i kompetensatsningen för att förbättra till- lämpningen av PBL bland länsstyrelser, centrala verk med flera. Det är en interaktiv webbplats som drivs av och läns- styrelserna –2010. utbildningsmaterial och information och ska bidra till erfarenhets- utbytet mellan deltagarna. Webbplatsen skulle enligt kunna utgöra en plattform för verkets externa arbete med utbildning och kompetensåterföring. Webbplatsen OmBoende är en informationsportal om boende, byggande och inomhusmiljö som ska ge medborgarna tillförlitlig och lättillgänglig information inom området och stärka deras möjligheter att vara kunniga och aktiva på bostadsmarknaden och efterfråga en trygg och säker boendemiljö. Den startades och drivs i samarbete mellan och . Webbplatsen MittBygge drivs av företaget i samarbete bl.a. med , Lantmäteriet, Kon- sumentverket och kommuner och landsting. Syftet är att ge lättfattlig information om att planera, bygga och bo som stöd till privatpersoner genom byggprocessen. Här finns samlad infor- mation om ny-, om-, och tillbyggnad av ett småhus, från idé och planering till att leva och bo, samt möjligheter att utföra tjänster inom byggområdet på nätet. Förändringar i ansvar och uppgifter över tid instruktionsenliga verksamhetsområde är detsamma som , även om formuleringarna har ändrats något. var då enligt instruktionen (1988:590 med ändring 1993:415) förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarade också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. hade då till uppgift att inom sitt verksamhetsområde 1.meddela föreskrifter, ha uppsikt och tillsyn samt handlägga förvaltningsärenden i enlighet med lag eller förordning, 2.följa tillämpningen av lagar och förordningar, utvärdera effek- terna av tillämpningen och lämna regeringen förslag till de åt- gärder som behövs för att syftet med reglerna skall nås, 3.verka för samordning av de statliga myndigheternas arbete med underlag för tillämpningen av (1987:10) och lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m. m., 4.biträda regeringen med yttranden och utredningar m. m., 5.informera om nya eller ändrade regler, och 6.medverka i internationellt samarbete som syftar till att harmoni- sera regler för fysisk planering, hushållning med naturresurser samt egenskapskrav på byggnader och byggprodukter. Uppgifterna i instruktionen har efterhand förtydligats och utökats. tillkom sektorsansvar för handikappfrågor och miljöfrågor samt miljömålsansvar för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Uppgiften att verka för en omställning till ett ekologiskt uthålligt energisystem och att särskilt främja utbygg- naden av vindkraft tillkom 2006. Inom området Bidragshantering regleras uppgifter i särskilda förordningar (se bilaga 2). De generella produktions- stöden för bostadsbyggande har efter hand avlösts av selektiva stöd för energieffektivisering och stöd för bostadsbyggande i särskild form. är ansvarig för marknadskontroll av byggprodukter m.m. och . för register och information kring energideklarationerna. Inom fanns –2007 Byggkostnads- forum med uppgift bl.a. att i ett helhetsperspektiv studera bygg- processen med avseende på byggkostnader och hyror. Hållbarhets- rådet fanns vid 2005–2007, och ett sekretariat för Bygga- bo-dialogen inrättades 2003 vid (se avsnitt 3.2.2). Som framgår av avsnitt 3.2.1 ovan är det verksamhetsområde som har omfattande. Verksamheten kan delas in i fyra huvudsakliga delområden, Samhällsplanering och bebyggelse- utveckling, Byggande och förvaltning, Boendefrågor samt Bidrags- hantering. Vissa verksamheter som bl.a. hantering av frågor inom handikapp-, miljö- och energiområdena spänner över hela ansvars- området. Styrningens betydelse för roller Den formella styrningen av sker genom instruktionen, övriga författningar och regleringsbrevet. Förutom av instruk- tionen framgår författningsenliga ansvar och uppgifter bl.a. av PBL, BVL, PBF, BVF och hushållningsförordningen samt ett stort antal regeringsförordningar inom områdena Byggande och förvaltning och Boendefrågor. Tabellen nedan visar hur ansvarsuppgifterna enligt lagar och förordningar utom instruktionen i stora drag fördelar sig på de olika aktivitetsområdena. Tabell 3.1 författningsenliga uppgifter utanför instruktionen fördelade på delområden Enligt lag & förordning exklusive instruktion Av tabellen framgår bl.a. att för området Boendefrågor saknar ansvar och uppgifter som regleras utanför instruktionen och regleringsbrevet. Inom området Samhällsplanering och bebygg- elseutveckling har uppsiktsansvar över planväsendet enligt PBL och över hushållningen med mark- och vattenområden enligt hushållningsförordningen. För Bygg- och förvaltningsområdet och Bidragshanteringen har ansvar och ett antal uppgifter som regleras i annan lagstiftning än instruktion och regleringsbrev. I instruktionen anges verksamhetsområde i första paragrafen. är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boendefrågor. Verket ansvarar också för den centrala admini- strationen av olika förekommande statliga stöd inom sitt verk- samhetsområde ska inom sitt verksamhetsområde bl.a. ha uppsikt och tillsyn följa, beskriva och analysera utvecklingen följa upp och utvärdera effekterna av tillämpningen föreslå åtgärder och ändringar tillhandahålla underlag för tillämpningen av 5 kap. biträda regeringen med yttrande och utredningar bidra med underlag och expertkunskap för regeringens arbete medverka i internationellt samarbete verka för en omställning till ett ekologiskt uthålligt energi- system främja en hållbar utveckling. vara samlande, stödjande och pådrivande beträffande miljö- och handikappfrågor Uppräkningen täcker de flesta av de uppgifter som stadgas i lag och annan förordning. Utöver det rent författningsreglerade kommer uppdrag och uppgifter enligt regeringens regleringsbrev, deltagande i olika externa projekt samt remissyttranden och utred-ningar. Sedan mål- och resultatstyrningssystemet infördes i den statliga styrningen har många myndigheters verksam- het allt mindre fokuserats på deras uppgifter enligt instruktionen och allt mer på uppgifter i lag och annan förordning samt uppgifter enligt respektive regleringsbrev. Enligt utredningens uppfattning utgör inget undantag därvidlag. instruktion är inte heller särskilt tydlig och konkret om vad som egentligen ska göras. Förutsättningarna är därför olika inom delområden vad beträffar styrningen av den verksamhet som ska utföras. Tydligast förutsättningar har området Bidragshantering vars verk- samhet styrs relativt detaljerat av särskilda förordningar. Verksam- heten inom området Bygg och förvaltning styrs till stora delar av särskilda förordningar, bl.a. BVF där föreskriftsrätt om byggregler stadgas. har enligt PBL uppsikt över plan- och byggväsendet i riket och enligt hushållningsförordningen bl.a. allmän uppsikt över hushållningen med mark- och vattenområden Dessa författningsstöd styr tillsammans med regleringsbrevet och andra uppdrag verksamheten inom området Samhällsplanering och bebyggelseutveckling. Verksamheten inom området Boendefrågor styrs enbart av regleringsbrevet och andra uppdrag. Ett författningsstöd med tydliga uppgifter ger förutsättningar för stadga och långsiktighet i myndighetens verksamhet. Med konkret styrning får myndigheten en tydlig roll och får möjligheter att bygga upp och befästa sin auktoritet på området. Utredningen konstaterar att styrningen av olika delområden sker med olika fördelning mellan författningsstöd och regleringsbrev. I de olika verksamheter som bedriver har verket olika roller gentemot olika målgrupper. roller gentemot regeringen är bl.a. utredande, förslagsgivande och biträdande. Regeringen tar emot rapporteringar enligt återrapporteringskrav och redovisningar av uppdrag samt eventuella förslag till åtgärder och ändringar av regler m.m. Den använder också som biträde i olika sammanhang, både nationellt, inom EU och inter- nationellt. Rollfördelningen är tydlig – arbetar åt regeringen. Alla verksamhetsområden berörs. Gentemot länsstyrelser och kommuner är roller delvis olika beroende på verksamhetsområde. Vad gäller områdena Samhällsplanering och bebyggelse- utveckling och Byggande och förvaltning är roller sam- ordnande och informerande, men innefattar också att utöva uppsikt och tillhandahålla vissa underlag. har uppsikt över plan- och byggväsendet och allmän uppsikt över hushållningen med mark och vatten, och följer och analyserar kommunernas verksam- het, informerar om regler samt ger stöd och råd på området. Länsstyrelserna har tillsyn över plan- och byggväsendet och hus- hållningen med mark och vatten i sina län, och ger stöd och råd för deras verksamhet och verkar för samordning av deras arbete med underlag för tillämpningen av PBL och vissa bestäm- melser i MB. Verket tillhandahåller också underlag för tillämp- ningen av 5 kap. MB om miljökvalitetsnormer. Inom området Bidragshantering är roller över- prövande och informerande, men innefattar också att utöva tillsyn. utövar tillsyn över länsstyrelsernas och kommunernas bidragshantering och överprövar deras beslut, informerar om regler samt administrerar länsstyrelsernas handläggning och utbetalningar via Bofinc. Beträffande Boendefrågor är roller informerande och samarbetande. stöder verksamheten vid länsstyrelserna och samarbetar med länsstyrelser och kommuner i bostadsmark- nadsanalyserna. Rollfördelningen är tydlig – är den centrala myndig- heten som agerar mot de regionala och lokala nivåerna i kraft av sina författningsenliga uppgifter. Gentemot andra centrala myndigheter är roller informerande, samordnande och innefattar också att utöva uppsikt. Verksamheten berör främst området Samhällsplanering och bebyggelseutveckling. informerar om regler och verkar för samordning av de statliga myndigheternas arbete med underlag för tillämpningen av PBL och vissa bestämmelser i . har också allmän uppsikt över hushållningen med mark och vatten. Rollfördelningen är här inte lika tydlig – är en myndighet bland andra och har inte så tydligt mandat att driva frågorna mot andra myndigheter. roller gentemot medborgare och företag är främst prövande, överprövande och informerande. Verksamheten berör främst områdena Bidragshantering och Byggande och förvaltning beslutar om vissa stöd och bidrag i första instans, överprövar kommuners och länsstyrelsers beslut och informerar om regler. Rollfördelningen är tydlig – är en myndighet som agerar mot medborgare och företag i kraft av sina författnings- enliga uppgifter. serviceskyldighet – roller i konflikt Utredningen har erfarit att hur uppfyller sin service- skyldighet att ge råd eller information om hur olika författnings- bestämmelser ska eller bör tillämpas har gett upphov till ett visst missnöje (se avsnitt 2.4.1). Särskilt stora anspråk på information