sou · GXB38 · 2009-02-05 00:00:00 — Förordning (2006:1165) om avgifter för offentlig kontroll av foder och animaliska biprodukter Förordning (2006:1024) om omstruktureringsstöd till sockerproducenter Förordning (2006:1010) om växtskyddsmedel Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap Förordning (2006:817) om växtskydd m.m. Förordning (2006:816) om kontroll av husdjur, m.m. Förordning (2006:815) om provtagning på djur, m.m. Förordning (2006:814) om foder och animaliska biprodukter Livsmedelsförordning (2006:813) Förordning (2006:812) om offentlig kontroll av livsmedel som importeras från ett tredje land Lag (2006:807) om kontroll av husdjur, m.m. Lag (2006:806) om provtagning på djur, m.m. Lag (2006:805) om foder och animaliska biprodukter Livsmedelslag (2006:804) Läkemedelsförordning (2006:272) Förordning (2006:215) om fördelning av medel ur Förordning (2005:626) om klimatrapportering Jordförvärvsförordning (2005:522) Förordning (2005:422) om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen hos djur och i livsmedel Förordning (2005:220) om retursystem för plastflaskor och metallburkar Förordning (2004:1333) om administration av den svenska avgiften till Europeiska gemenskapens budget, m.m. Förordning (2004:760) om EG:s direktstöd för jordbrukare, m.m. Förordning (2004:13) om EG-gödselmedel Förordning (2003:305) om Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom Förordning (2003:188) om behandling av personuppgifter inom Förordning (2002:569) om utförsel av fisk från (tidsbegränsad till 20120101) Förordning (2002:147) om EG:s stöd för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter Förordning (2002:120) om nationellt stöd för upprättande av växtodlingsplaner Förordning (2002:7) om märkning och registrering av hundar Avfallsförordning (2001:1063) Förordning (2001:554) om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten Förordning (2001:100) om den officiella statistiken Utsädesförordning (2000:1330) Tullag (2000:1281) Lag (2000:1219) om internationellt tullsamarbete Förordning (2000:338) om biocidprodukter Förordning (1999:1319) om mjölkkvoter Förordning (1999:1148) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter Zoonoslag (1999:658) Epizootilag (1999:657) Förordning (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. Förordning (1998:1355) om trafik med höghastighetsfartyg (1998:1345) om stöd till biodling Förordning (1998:1343) om stöd till fiskevården Förordning (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. Förordning (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt Förordning (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter Förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket Förordning (1998:900) om tillsyn enligt Förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd Förordning (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. Lag (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet Miljöbalk (1998:808) Förordning (1998:8) om röjningsbidrag till äppel- och päronodlare (1997:969) om import- och exportreglering Växtförädlarrättsförordning (1997:383) Växtförädlarrättslag (1997:306) Förordning (1997:176) om underrättelse till om domar i vissa brottmål Förordning (1996:1562) om stöd till avbytarverksamhet inom jordbruket Förordning (1996:1515) med instruktion för Säkerhetsskyddsförordning (1996:633) Förordning (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra Vapenförordning (1996:70) Förordning (1995:1345) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel, m.m. Förordning (1995:702) om EG:s förordning om ekologiskt framställda produkter Förordning (1995:238) om totalförsvarsplikt Alkoholförordning (1994:2046) Förordning (1994:1830) om införsel av levande djur m.m. Förordning (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen Förordning (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning Förordning (1994:1266) om förbud mot utförsel av snus Förordning (1994:845) om behörighet att utöva veterinäryrket, m.m. Lag (1994:844) om behörighet att utöva veterinäryrket Förordning (1994:542) om utförsel av levande djur m.m. Förordning (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av Ordningslag (1993:1617) Förordning (1993:1486) om godkännande av hovslagare Fastighetstaxeringsförordning (1993:1199) Förordning (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon Fiskelag (1993:787) Rennäringsförordning (1993:384) Förordning (1993:221) för Lag (1992:1684) om EG-gödselmedel Förordning (1992:391) om uttagning av egendom för totalförsvarets behov Förordning (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen Förordning (1991:659) om ändring av namnet på vissa myndigheter inom jordbrukets område Minerallag (1991:45) Totalförsvarets folkrättsförordning (1990:12) Förordning (1989:281) om jordfonden Djurskyddsförordning (1988:539) Förordning (1987:1179) om statsbidrag till företag som utför funktionstest av lantbrukssprutor Nationalparksförordning (1987:938) Jaktförordning (1987:905) Sjötrafikförordning (1986:300) Lag (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället Lag (1985:139) om ersättning för intrång i enskild fiskerätt Förordning (1983:790) om ersättning till vissa förrättningsmän Förordning (1982:1005) om skyldighet för näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer m.fl. att delta i totalförsvarsplaneringen Utsökningsförordning (1981:981) Förordning (1981:967) om skyldighet för domstol och att lämna underrättelser om vissa beslut av exekutiv betydelse Krigsveterinärförordning (1981:648) Förordning (1980:789) om åtgärder mot förorening från fartyg (1980:657) Förordning (1980:402) om stöd till offentliga karantäner för djur Jordförvärvslag (1979:230) Förordning (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering Förordning (1977:945) om trädgårdsväxters sundhet, sortäkthet och kvalitet Lag (1977:729) om Patentbesvärsrätten Författningssamlingsförordning (1976:725) Utsädeslag (1976:298) Fartygsregisterförordning (1975:927) Kungörelse (1974:271) om kontroll vid utförsel av livsmedel Bisjukdomsförordning (1974:212) Bisjukdomslag (1974:211) Kungörelse (1972:115) med anledning av konventionen mellan och om renbetning Lag (1972:114) med anledning av konventionen mellan och om renbetning Vägkungörelse (1971:954) Förordning (1971:810) med allmän veterinärinstruktion Förordning (1971:704) om synemän enligt 9 kap. jordabalken Förordning (1970:300) om skydd mot flyghavre Lag (1970:299) om skydd mot flyghavre Kungörelse (1964:811) om ersättning för intrång i fiske till följd av militär verksamhet Förordning (1956:413) om klassificering av kött Kungörelse (1951:321) om undanröjande av för sjöfarten eller fisket hinderliga vrak m.m. Lag (1929:405) med vissa föreskrifter angående tillämpningen här i riket av svensk-norska vattenrättskonventionen av Följande förordningar föreslås uppphävas med anledning av att det inrättas nya myndigheter Förordning (2007:1045) med instruktion för Förordning (2007:1044) med instruktion för Förordning (2007:1043) med instruktion för Förordning (2007:1042) med instruktion för 1Om uppdraget och dess genomförande Utredningen ska enligt regeringens direktiv göra en översyn av myndighetsstrukturen inom livsmedelskedjan, göra en översyn och analys av , , samt Statens veterinärmedicinska anstalt.1 Utredningen ska föreslå en effektiv myndighetsstruktur som underlättar styrning, samordning, kontroll och uppföljning av såväl myndigheternas verksamhet inom livsmedelskedjan som andra upp- gifter som myndigheterna har. Möjligheten att skapa en sammanhållen myndighetsstruktur för livsmedelskedjan ska prövas, men även möj- ligheten att åstadkomma önskade resultat inom nuvarande myndig- hetsstruktur. Förslagen bör kunna leda till minskade statliga utgifter och ett minskat statligt åtagande. I uppdraget ingår att föreslå hur myndigheten eller myndig- heterna ska vara organiserade, dimensionerade och lokaliserade samt, om detta blir aktuellt, föreslå namn på nya myndigheter. Utredningen ska särskilt överväga omfattningen av det offentliga åtagandet och identifiera verksamheter som inte bör ingå i myn- digheternas fortsatta verksamhet, analysera i vilken utsträckning myn- digheterna bör bedriva forskningsverksamhet och kunskapsuppbyg- gande verksamhet samt föreslå hur sådan verksamhet kan effektiviseras och utvecklas eller i vilken omfattning den bör omstruktureras, beakta hur interaktionen mellan de riskhanterande och riskvärderande verksamheterna bör organiseras för att uppnå effektivast möjliga resultat i förhållande till myndigheternas upp- drag samt analysera och lämna förslag gällande hemvisten i myn- 1 Direktiven återfinns i bilaga 1 till 3. Om uppdraget och dess genomförande dighetsstrukturen för förvaltningsfrågor inom det veterinära området och för en statlig veterinärorganisation. Vidare ska utredningen beakta den betydelse som myndig- heterna har för arbete i EU och hur detta arbete kan bedrivas på bästa sätt, förslagens effekter på myndigheternas sam- arbete med länsstyrelserna samt möjligheten att minska den admin- istrativa bördan för företag respektive andra myndigheter. Utredningen ska dock inte beröra administrationen av jord- bruksstöden eftersom den utreds i särskild ordning och inte heller lämna förslag om förändringar av det kommunala ansvaret för livs- medelskontrollen. Däremot ska utredaren beakta kopplingen till pri- märproduktionen i form av tvärvillkor och register. Utredningen ska utarbeta förslag till de författningstexter som behövs för att genomföra utredningens förslag samt redovisa perso- nal- och anslagsmässiga konsekvenser av de förslag som läggs fram. Utredningsarbetet påbörjades i praktiken och har effektivt omfattat drygt . Den särskilde utredaren har biträtts av en huvudsekreterare på heltid och ytterligare en utrednings- sekreterare på halvtid. Därtill har tjänster upphandlats för specifika, avgränsade studier. Totalt har den särskilde utredaren utnyttjat resurser motsvarande cirka två årsarbetskrafter. Trots den begränsade tid som stått till förfogande har en relativt bred kartläggning genomförts för att ge underlag till den särskilde utredarens förslag. Basen har utgjorts av faktaanalyser av de berörda fyra myndigheterna och effekter av deras verksamhet. Därutöver har utredningen låtit göra en särskild undersökning av myndigheternas forskningsverksamhet inklusive en kartläggning av den forskning inom områdena livsmedel, jordbruk och fiske som bedrivs vid landets universitet och högskolor. Denna har kompletterats med en biblio- metrisk studie i samarbete med . Utredningen saknade internationella jämförelser och har därför, i särskild ordning, låtit kartlägga hur motsvarande verksamheter organ- iserats i ett urval av medlemsstater inom EU och andra länder i när- området. Kartläggningen omfattar dels relevanta institutioner inom EU och internationella organ, dels de nationella myndighetsstruk- turerna i , , , , , Neder- länderna, och . Som ett led i detta arbete har Om uppdraget och dess genomförande studiebesök gjorts vid och Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (DG ), Generaldirek- toratet för havsfrågor och fiske (DG ) och General- direktoratet för hälsa och konsumentsäkerhet (DG Sanco), inklusive Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) i Grange, , samt Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA) i Parma, . Därtill har relevanta ministerium och nat- ionella förvaltningsmyndigheter besökts av utredningen i , , och . Kunskap kring de berörda fyra myndigheterna har, utöver besök och dialog i anslutning till dessa, inhämtats genom instruktioner, reg- leringsbrev, särskilda regeringsuppdrag, årsredovisningar, tidigare offentliga utredningar, propositioner och annat riksdagstryck, offentlig statistik samt diverse nationella och internationella gransk- ningar, revisioner och utvärderingar av myndigheternas verksamhet. I fokus för uppdraget att föreslå en framtida myndighetsstruktur står i första hand ansvarsmässiga och organisatoriska frågor om myn- digheternas uppgifter och hur deras verksamhet lämpligen organiseras. Inom ramen för utredningsuppdragets tids- och resursmässiga begränsningar har det inte varit möjligt att i detalj analysera och lämna förslag om samtliga uppgifter som myndigheterna utför. Utred- ningen har prioriterat verksamheter vid myndigheterna som är sär- skilt resurskrävande eller av särskild strategisk betydelse utifrån ett ansvarsmässigt och organisatoriskt perspektiv samt konkurrensutsatt verksamhet, forskningsverksamhet, riskanalys och veterinär verksam- het som särskilt framhålls i direktiven. har utredningens expertgrupp samman- trätt sex gånger inklusive ett internat . Därutöver har sekretariatet haft särskilda överläggningar och fördjupande kon- takter med flera av experterna. Utredningen har hållit berörda myndigheter och intresse- organisationer informerade om arbetet och berett dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredningen har haft ett nära samarbete med de fyra direkt berörda myndigheterna när det gäller framtagande av information och diskussion om myndigheternas verksamhet. Detta utbyte har samordnats genom utredningens referensgrupp som bestått av en kontaktperson centralt placerad vid respektive myn- dighet. Utöver detta har utredningen haft kontakter med andra statliga myndigheter på central och regional nivå som berörs av utredningsuppdraget, bland annat , Kemikaliein- Om uppdraget och dess genomförande spektionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Natur- vårdsverket och samt länsstyrelserna. För att inhämta olika berörda intressentgruppers erfarenheter och synpunkter har utredningen anordnat tre hearingar med repre- sentanter för dagligvaruhandeln, konsumentorganisationer respek- tive producentorganisationer. Därutöver har utredningen kontaktats av ett antal olika intresseorganisationer. Utredningen har även hållit de centrala arbetsgivar- organisationerna informerade och berett dem tillfälle att framföra synpunkter. Redan i samband med utredningens första besök vid myndigheterna träffade utredningen lokala företrädare för de fack- liga organisationerna vid respektive myndighet. Utöver möjlig- heten att på lämpligt sätt kontakta utredningen för att framföra synpunkter har utredningen inbjudit de centrala arbetsgivar- organisationerna och lokala fackliga företrädare vid de berörda myn- digheterna till möten för information och dialog, dels efter det att halva utredningstiden förlöpt och dels inför fastställandet av utredningens slutliga förslag. I enlighet med direktiven har utredningen haft samråd med Havs- miljöutredningen (dir. 2006:87), (dir. 2006:123) och Utredningen av administration, organisation och kont- roll av jordbruksstöden (dir. 2007:138). Därutöver har utredningen på eget initiativ samrått med (dir. 2007:125), (dir. 2007:170), (dir. 2007:175) och (dir. 2008:60). Utredningen har strävat efter ett öppet arbetssätt. I kapitel 2 beskrivs översiktligt den nuvarande myndighetsstruk- turen. Utredningens förslag till ny myndighetsstruktur som helhet och motiven till denna presenteras i kapitel 3 medan utredningens förslag och skäl rörande specifika myndigheter presenteras i kapitel 4, 11 och 14. I kapitel 5 till 10, 12 och 13 samt 15 och 16 redovisas i detalj utredningens förslag rörande myndigheternas uppgifter och hur deras verksamhet kan vidareutvecklas. Myndigheternas organisation, dimensionering och lokalisering presenteras i kapitel 17. I kapitel 18 analyseras konsekvenserna av utredningens förslag till ny myndig- hetsstruktur. Om uppdraget och dess genomförande I bilaga 1 till 3 återfinns utredningens direktiv. Bilaga 4 inne- håller utredningens kartläggning av relevanta institutioner inom EU, internationella organisationer och nationella myndighetsstruk- turer. I bilaga 5 redovisas den bibliometriska analys som utred- ningen låtit göra av myndigheternas forskningsverksamhet. () grundades . Livs- medelsverket bildades genom att Kungliga veterinärstyrelsen delades upp i och Lantbruksstyrelsen. I sam- band med detta fördes även delar av verksamheten vid och till . bildades genom en omorganisation av tidigare och de länsvisa fiskenämnderna. Statens jordbruks- verk bildades och ersatte Lantbruksstyrelsen och Statens jord- bruksnämnd. bildades , vilken dock upphörde , varvid verksamheten inordnades i . Det innebär att det inte har skett några större för- ändringar av de fyra myndigheterna. Inte heller har det skett någon samlad översyn av myndigheterna inom områdena livsmedel, jord- bruk och fiske som alla i större eller mindre omfattning ingår i den så kallade livsmedelskedjan. Samhället och politiken har dock för- ändrats i väsentliga avseenden, bland annat som en följd av inträde i EU 1994. och har det inom EU utvecklats ny gemensam politik och ny lagstiftning samt genomförts förändringar av kommissionens organisation av generaldirektoraten inom myndigheternas verksamhetsområden. Nuvarande myndighetsstruktur SOU 2009:8 Källa: Myndigheternas årsredovisningar 2007. De fyra myndigheterna har totalt knappt 2 500 anställda. har huvudkontor i , i Jön- samt och i . Inte obetydliga delar av verksamheten vid , och Livs- medelsverket bedrivs dock vid egna regionala och lokala enheter spridda över landet företrädesvis i landets södra och mellersta delar (se figur 2.1). Figur 2.1 Myndighetsstrukturens geografi Därutöver utför länsstyrelserna omfattande uppgifter inom Jord- bruksverkets och ansvarsområde samt vissa upp- gifter inom ansvarsområde. Nedan följer en beskrivning av myndigheterna med avseende på uppgifter, organisation och resurser.1 är central förvaltningsmyndighet för livsmedels- frågor. Myndighetens främsta uppgifter är, enligt instruktionen, att utarbeta regler inom livsmedelsområdet, utöva kontroll enligt livs- medelslagen (2006:804) samt att leda och samordna livsmedels- kontrollen. Vidare utför myndigheten utredningar och praktiska vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt utvecklar metoder för livsmedelskontrollen, informerar konsu- menter och intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk och om andra viktiga förhållanden inom livsmedelsområdet. är en enrådighetsmyndighet med insynsråd. Myndigheten leds av en generaldirektör som är myndighetschef. Till stöd för myndighetsledningen finns en stabsenhet. Kärnverk- samheten är organiserad i fyra avdelningar: Avdelningen för forsk- ning och utveckling, Regelavdelningen, Tillsynsavdelningen och Nutritionsavdelningen. Därtill finns Avdelning för verksamhets- stöd med ansvar för ekonomi, IT, personal och service samt en gemensam kommunikationsenhet. Antalet anställda vid uppgår till totalt 520 per- soner motsvarande 485 årsarbetskrafter. Av medarbetarna arbetar cirka 320 vid huvudkontoret i medan cirka 200 arbetar med kontroll på slakterianläggningar i hela landet och gränskont- roll vid fem gränskontrollstationer. Köttkontrollen är indelad i sex regioner med regionkontor från i norr till i söder. 1 För mer detaljerade beskrivningar av myndigheternas verksamhet hänvisas till de myndig- hetsprofiler som utredningen tagit fram i separata underlagsrapporter. SOU 2009:8 Nuvarande myndighetsstruktur Personal vid avdelningar och regionala enheter Avdelningen för forskning och utveckling Myndighetens intäkter uppgick till totalt . Av intäkt- erna utgjorde anslag (), avgifter och andra ersätt- ningar (), bidrag () samt finansi- ella intäkter . SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndig- heter och enskilda. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnost- iserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos husdjur. Vidare bidrar SVA:s forsknings- och utvecklingsarbete till ökade kunskaper om risker i livsmedelskedjan, bland annat om sjukdomar hos djur och smittämnen som kan överföras till människor. SVA är en enrådighetsmyndighet med insynsråd. Myndigheten leds av en generaldirektör som är myndighetschef. Till stöd för myn- dighetsledningen finns vissa stabsfunktioner, bland annat för verksam- hetsstöd, marknad och information samt vetenskap och kvalitet. Verksamheten är organiserad i sju enheter och fyra processer. De sju enheterna är: , och antibiotikafrågor, , miljö och fodersäkerhet, och viltsjukdomar, och smittskydd, och laboratorieprodukter samt , immunbiologi och parasitologi. De fyra pro- cesserna är: Diagnostik och analysverksamhet, Forskning och utveck- ling, Kunskapsförmedling samt Sjukdomsövervakning. Antalet anställda vid uppgår till totalt 400 personer mot- svarande 350 årsarbetskrafter. Verksamheten bedrivs i med undantag för en mindre filial mellan och med sex medarbetare. Personal vid enheter och filialer , miljö och fodersäkerhet , immunbiologi och parasitologi Källa: SVA. Myndighetens intäkter uppgick till totalt . Av intäkt- erna utgjorde anslag (), avgifter och ersättningar (), bidrag () samt finansiella intäkter . har som förvaltningsmyndighet inom jordbrukets område till uppgift att arbeta aktivt för en konkurrenskraftig samt miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Till myndighetens främsta uppgifter hör, enligt instruktionen, att ansvara för genomförandet av jordbruks- och lands- bygdspolitiken, inklusive att vara utbetalande myndighet för Euro- peiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, säkerställa ett gott djurhälsotillstånd samt förebygga spridning av och bekämpning av smittsamma djursjuk- domar, säkerställande av ett gott djurskydd samt förebyggande av spridning av och bekämpning av växtskadegörare. är även chefsmyndighet för distriktsveterinärorganisationen och har tillsyn över veterinärerna. är en enrådighetsmyndighet med insynsråd. Generaldirektören är myndighetschef. Vid myndigheten finns även en överdirektör. I myndighetsledningen ingår organisatoriskt för- utom generaldirektören och överdirektören även chefsveterinären och chefsekonomen. Till stöd för verksledningen finns stabsfunk- tioner i form av rättssekretariat, ledningskansli, internrevision och personalenhet. Den operativa verksamheten bedrivs inom nio avdel- ningar: Stödavdelningen, Landsbygdsavdelningen, Marknadsavdel- ningen, Avdelningen för djurskydd och hälsa, Distriktsveterinärav- delningen, Växtavdelningen, Kontrollavdelningen, IT-avdelningen och Kundavdelningen. har totalt cirka 1 180 anställda (1 130 års- arbetskrafter), varav cirka 600 på huvudkontoret i . Kont- rollavdelningen och Växtavdelningen har cirka 150 personer som är regionalt placerade vid tio regionala enheter i de södra och mellersta delarna av landet. har totalt cirka 430 medarbetare varav cirka 400 är verksamma vid ett åttiotal veterinär- stationer spridda över hela riket. Tabell 2.4 Personal vid avdelningar och regionala enheter Avdelningen för djurskydd och hälsa Myndighetens intäkter uppgick till totalt . Av intäkterna utgjorde anslag (), avgifter och andra ersättningar (), bidrag () och finansiella intäkter -. är central förvaltningsmyndighet för såväl förvalt- ningen av fiskeresurserna som för främjandet av en livskraftig fiskerinäring inklusive vattenbruk och fritidsfiske. I uppdraget ingår ansvaret för den svenska fiskerikontrollen. Vidare ska myn- digheten bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet på fiske- området. Myndigheten är även utbetalande myndighet för Europeiska fiskerifonden. är en enrådighetsmyndighet med insynsråd. Myn- digheten leds av en generaldirektör som är myndighetschef. Till stöd för myndighetsledningen finns stabsfunktioner för bland annat plan- ering, juridik, information och internrevision samt stödfunktioner för personal, ekonomi och IT. Den operativa verksamheten är organi- serad i tre avdelningar: Avdelningen för forskning och utveckling, Avdelningen för resursförvaltning och Avdelningen för fiskeri- kontroll. har totalt 375 medarbetare motsvarande 337 årsar- betskrafter. Myndighetens huvudkontor är lokaliserat i , men en betydande del av medarbetarna är verksamma på ett drygt tio- tal andra orter. SOU 2009:8 Nuvarande myndighetsstruktur Personal vid avdelningar och regionala enheter Avdelningen för forskning och utveckling