sou · GXB310 · 2009-02-03 00:00:00 — Paragrafen motsvarar hittillsvarande 7 kap. 28 §. Utredningen föreslår att 20 kap. 1 och 3–11 §§ ska upphöra att gälla. Bestämmelserna har, i stora delar oförändrade, tagits in i den föreslagna lagen om miljödomstolar. I paragrafen anges vilka mål enligt som prövas av miljödomstol. Ersättningsmål enligt 24 kap. 13 § har tillkommit jämfört med gällande lydelse. Detta beror på att ersättnings- frågorna med anledning av vattenverksamhet har handlagts i ansökningsmålen som försvinner från miljödomstolarna i och med den nya instansordningen. I fråga om utdömande av vite föreslås att lagen om viten ska tillämpas. Enligt 8 § den lagen ska i tingsrätten vitesmål handläggas som mål för vilka strängare straff än böter inte kan dömas ut. Enligt nuvarande ordning ska mål enligt den s.k. Reach- förordningen inom EU om fördelningen av vissa kostnader hand- läggas av miljödomstolen som förstainstansmål. Någon särskild forumregel infördes inte i balken för sådana mål. Enligt utred- ningens bedömning är målen av sådan beskaffenhet att vanligt tvistemålsforum är det som i första hand bör komma i fråga. Måltypen bör därför fortsättningsvis inte handläggas av miljö- domstolarna (prop. 2007/08:80 s. 92). Paragrafen har ändrats eftersom frågor om omprövning inte längre ska prövas av miljödomstol i första instans. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av att prövningen av tillståndsfrågor skiljs från prövningen av ersättningsfrågor, se avsnitt 4.2.1. Ändringen innebär att talan om ersättning för skada som avses i 31 kap. ska väckas vid miljödomstolen. Enligt andra stycket kan domstolen i ett mål om ersättning även pröva frågor om skadeförebyggande åtgärder. Det är fråga om åtgärder som inte påverkar tredje mans rätt. Paragrafen som är ny har behandlats i avsnitt 4.2.1 och innehåller bestämmelser om tidsfrist för att framställa krav på ersättning för skador på grund av ett tillstånd till vattenverksamhet. Liksom sakägare eller annan rättsägare kan verksamhetsutövaren påkalla prövning av en ersättningsfråga. Enligt första stycket får ersättningstalan inte väckas förrän tillståndet har tagits i anspråk. I fall där prövningsmyndigheten meddelar särskilda beslut enligt 19 kap. 25 § om tillstånd till arbeten bör tiden inte räknas från när dessa sätts igång utan från den tidpunkt när ett komplett tillstånd att driva den prövade verk- samheten föreligger och verksamhetsutövaren har påbörjat driften. Eftersom det inte blir tiden för ett beslut utan verksamhets- utövarens faktiska åtgärder som bestämmer talefristen kan det finnas ett visst utrymme för oklarhet om den exakta tiden då fristen löper ut. Risken för sådana oklarheter bör ligga på tillståndshavaren. Enligt andra stycket kan föreläggande meddelas om att anmälan ska göras innan den slutliga prövningen av ansökan om ett kommande ersättningskrav. Paragrafen innehåller regler om s.k. oförutsedda skador och har behandlats i avsnitt 4.2.1. Den motsvarar i huvudsak nuvarande 24 kap. 13 §. Avgränsningen av de anspråk som kan framställas med stöd av paragrafen är dock annorlunda än enligt gällande be- stämmelse. Eftersom någon skadereglering inte ska ske i tillståndsärendet kan avgränsningen inte ske med utgångspunkt i tillståndsmyndighetens egen bedömning av skadorna. I stället ska bedömningen huruvida en skada faller in under bestämmelsen grundas på om skadan har förutsetts under handläggningen av tillståndsärendet, eller inte. Om alltså uppgifter om en viss skaderisk förekommer i utredningen i tillståndsärendet har risken varit synlig för sakägarna och om skadan sedan inträffar är den inte oförutsedd. Däremot är någon aktiv undersökningsskyldighet för sakägarna inte avsedd. Det kan förväntas att det huvudsakliga underlaget för bedömningen blir sökandenas konsekvensutred- ningar, men även material som förs in i ärendet av myndigheter och andra som agerar i ärendet, liksom naturligtvis av sakägaren själv. Paragrafen har fått en ny utformning. Ersättningsanspråk ska enligt 20 kap. 1 § anhängiggöras genom ansökan om stämning. Enligt den nya lydelsen kan den som kan antas ha rätt till ersättning enligt 24 kap. 13 § begära att säkerhet ställs. Sådan begäran kan göras såväl i tillståndsärendet som när talan väcks om ersättning. En följd av den nya instansordningen är att frågor om rätte- gångskostnader prövas av tillståndsmyndigheterna. Inledningsvis i kapitlet föreskrivs därför att 18 kap. ska tillämpas. Paragrafen har ändrats i fråga om vem som kan få ersättning för rättegångskostnader. De nya reglerna har behandlats i avsnitt 4.2.3. Ändringarna är följdändringar föranledda av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Enligt paragrafen, som är ny, kan en slutlig bedömning av sökan- dens kostnadsansvar göras när ett tillståndsärende om vattenverk- samhet överklagas till miljödomstolen. Bestämmelsen har behand- lats i avsnitt 4.2.3. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen är ny. Den ersätter 7 kap. 26 § LSV. Bestämmelsen i 7 kap. 26 § tredje stycket om polismyndighets biträde har ansetts obehövlig. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Bestämmelsen i tidigare andra stycket om inlösen föreslås utgå som obehövlig då den veterligen inte har tillämpats . En konsekvensändring har gjorts i tredje stycket. Paragrafen som är ny motsvarar tidigare gällande 22 kap. 23 och 24 §§ . 14.5Förslaget till ändring i lagen (1929:405) med vissa föreskrifter angående tillämpningen här i riket av svensk-norska vattenrättskonventionen av Ändringarna innebär att miljödomstolarnas uppgifter enligt kon- ventionen flyttas över till de nya prövningsmyndigheterna. Den särskilda beslutsförhetsregeln i 12 § tillämpningslagen utgår. I stället tillämpas myndighetens vanliga sammansättningsregler. Vidare har bestämmelser om vilket antal exemplar av ansöknings- handlingar sökanden ska vara skyldig att ge in tagits bort. 14.6Förslaget till ändring i ägofredslagen (1933:269) I lagen föreslås ett flertal förändringar med anledning av att miljö- domstolarna och fastighetsdomstolarna samorganiseras. 14.7Förslaget till ändring i lagen (1945:119) om stängselskyldighet för järnväg m.m. I 4 § föreslås ändringar med anledning av att miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna samorganiseras. 14.8Förslaget till ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden 17 § upphävs till följd av att sådana tvister som inte handläggs av arrendenämnd ska handläggas av de vanliga tingsrätterna. 14.9Förslaget till ändring i lagen (1962:627) om vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m.m. Lagen är tillämplig när är i krig och när liknande utom- ordentliga förhållanden råder. Enligt lagen är det miljödomstolen som under vissa förutsättningar meddelar tillstånd till vattenverk- samhet och beslutar i uppkommande frågor om ersättning. Utredningens förslag innebär att tillståndsfrågorna i fortsättningen ska avgöras av en administrativ myndighet motsvarande den ordning som gäller under normala förhållanden medan ersättnings- frågor också i fortsättningen ska handläggas av miljödomstolarna. 14.10Förslaget till ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) I fastighetsbildningslagen innehåller 16–18 kap. regler om rätte- gången i fastighetsbildningsmål. I flera andra lagar som reglerar likartade frågor hänvisas till bestämmelserna i fastighetsbildnings- lagen. Utredningens förslag till lag om miljödomstolar innebär att rättegångsreglerna harmoniseras. I enlighet med vad utredningen föreslagit i fråga om bör därför rättegångsreglerna i 16–18 kap. fastighetsbildningslagen med undantag för bestämmelserna om rättegångskostnader upphävas. 16 kap. 1–12 a, 13 och 16 §§, 17 kap. 1 och 2 §§ samt 18 kap. upphör till följd av vad som angetts att gälla. Motsvarande bestämmelser finns i den nya lagen om miljödomstolar. Bestämmelser om rättegångskostnader finns kvar i fastighets- bildningslagen med nya beteckningar. 4 kap. 39 §, 9 kap. 5 § samt 15 kap. 1 och 10 §§ ändras som en konsekvens av samorganisationen av miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.11 Förslaget till ändring i väglagen (1971:948) I väglagen föreslås ändringar i 66, 68 och 70 §§ som konsekvens av att miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna samorganiseras. 14.12Förslaget till ändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och legalisering I lagen föreslås en ändring i 27 § som en konsekvens av att miljö- domstolarna och fastighetsdomstolarna samorganiseras. 14.13Förslaget till ändring i expropriationslagen (1972:719) I expropriationslagen föreslås ändringar i ett antal paragrafer i 3, 5, 6 och 7 kap. till följd av samorganisationen av fastighetsdomstolar- na och miljödomstolarna. 14.14Förslaget till ändring i lagen (1973:1084) om avveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag En ändring föreslås i lagen som en följd av samorganisationen av fastighetsdomstolarna och miljödomstolarna. 14.15Förslaget till ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) I ledningsrättslagen föreslås ändringar i 29 och 29 a §§ som en följd av samorganisationen av fastighetsdomstolarna och miljödom- stolarna. 14.16Förslaget till ändring i anläggningslagen (1973:1149) Ändringen innebär att bestämmelserna i lagen om miljödomstolar och 16 kap. fastighetsbildningslagen ska tillämpas vid överklagande av beslut enligt anläggningslagen. Enligt paragrafen ska tvist om större slitage på en enskild väg än vad som svarar mot en fastighets andelstal i driftskostnaderna för en gemensamhetsanläggning lösas av fastighetsdomstolen. Den fastighetsägare som sålunda överutnyttjar en väg kan förpliktas att betala skälig ersättning till samfälligheten. Med hänsyn till att det är fråga om en skälighetsbedömning av ersättningens storlek kan övervägas att överlåta åt de vanliga tingsrätterna att lösa en tvist i enlighet med de överväganden som gjorts i avsnitt 8.2.2. En rad andra frågor som gäller enskilda vägar prövas dock vid överklagande enligt reglerna för fastighetsbildningsmål. Därför bör de nu ifrågavarande tvisterna efter samorganisationen prövas av miljödomstolarna. 14.17Förslaget till ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter Ändringen är en konsekvens av att fastighetsdomstolarna samorga- niseras med miljödomstolarna. Ändringen är en konsekvens av att fastighetsdomstolarna samorga- niseras med miljödomstolarna. Utredningen föreslår att talan enligt paragrafen i fortsättningen ska väckas vid de vanliga tingsrätterna. Därför behövs ingen regel om vid vilken domstol talan ska väckas. Utredningens bedömning är att tvisterna har mer likhet med vanliga civilrättsliga tvister än med sådana mål som kräver medverkan av teknisk expertis och därför bör handläggas av miljödomstol. Avgörande för utredningens ställningstagande är de avsevärt längre avstånden till domstolarnas lokaler som blir en konsekvens av den nya organisationen. I fortsättningen förs klandertalan mot stämmobeslut hos de vanliga tingsrätterna. Då behövs ingen regel om vid vilken domstol talan ska väckas. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.2.2. I fortsättningen ska skadeståndstalan mot vissa företrädare för en samfällighet väckas vid de vanliga tingsrätterna, se avsnitt 8.2.2. Då behövs ingen regel om vid vilken domstol talan ska väckas. Ändringen är en konsekvens av att fastighetsdomstolarna samorga- niseras med miljödomstolarna. 14.18Förslaget till ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792) I lagen ändras 23 och 28 §§ som en följd av samorganisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.19Förslaget till ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar I lagen ändras 18 § som en följd av samorganisationen mellan miljö- domstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.20Förslaget till ändring i jordförvärvslagen (1979:230) Förslaget föranleds av att talan om inlösen ska väckas vid de vanliga tingsrätterna. Förslaget behandlas i avsnitt 8.2.2. 14.21Förslaget till ändring i skogsvårdslagen (1979:429) I lagen ändras 19 § som en följd av samorganisationen mellan miljö- domstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.22Förslaget till ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländska käranden att ställa säkerhet för rättegångskostnader Den ändrade instansordningen enligt och samorganisa- tionen av fastighetsdomstolarna och miljödomstolarna medför, vad gäller mål som har handlagts vid dessa domstolar, att det enda undantaget från skyldigheten för utländska käranden att ställa säkerhet för rättegångskostnader som behöver gälla enligt para- grafen är i mål vid miljödomstol som avser ersättning vid in- gripande av det allmänna. 14.23Förslaget till ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter I lagen ändras 18, 22, 23, 29 och 31 §§ som en följd av samorganisa- tionen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.24Förslaget till ändring i (1987:10) Utredningen har i delbetänkandet En ny instansordning för mål enligt (SOU 2007:111) föreslagit att frågor om tilläggsavgift ska prövas av miljödomstol på talan av byggnads- nämnden. Dessa mål bör i miljödomstolarna handläggas enligt reglerna för bötesmål. Detta föranleder en ändring i det tidigare förslaget. Utredningen har i det nyssnämnda betänkandet föreslagit att miljödomstol ska pröva frågor om utdömande av vite. Även dessa mål bör handläggas som bötesmål. Detta bör framgå av en ny 18 a §. Ändringen är en konsekvens av att fastighetsdomstolarna samorga- niseras med miljödomstolarna. 3 och 8 §§ Paragraferna bör ändras som en följd av samorganisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.25Förslaget till ändring i lagen (1987:11) om exploateringssamverkan Paragrafen ändras som en följd av samorganisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.26Förslaget till ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. Paragrafen ändras som en följd av samorganisationen mellan miljö- domstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.27Förslaget till ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen I lagen ändras 2 kap. 25 § och 3 kap. 20 § som en följd av samorga- nisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.28 Förslaget till ändring i minerallagen (1991:45) I lagen ändras 8 kap. 11 §, 10 kap. 7 §, 12 kap. 6 § samt 16 kap. 3, 5 och 6 §§ som en följd av samorganisationen mellan miljödom- stolarna och fastighetsdomstolarna. 14.29Förslaget till ändring i bostadsrättslagen (1991:614) I lagen ändras 9 kap. 18 § som en följd av samorganisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.30 Förslaget till ändring i ellagen (1997:857) I lagen ändras 2 kap. 21 § som en följd av samorganisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.31Förslaget till ändring i lagen (1997:1320) om kärnkraftens avvecklande I lagen ändras 8 § som en följd av samorganisationen mellan miljö- domstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.32Förslaget till ändring i lagen (1998:811) om införande av Paragrafen föreslås ändrad till följd av den nya instansordningen för prövning av tillstånd till vattenverksamhet. 14.33Förslaget till ändring i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamheter Paragrafen är ny. Enligt bestämmelsen prövas tillståndsfrågor enligt lagen av den tillståndsmyndighet som regeringen bestämmer, om inte annat anges i lagen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. I fråga om reglerna för handläggning av en ansökan angående vattenverksamhet hänvisas till bestämmelserna i 19 kap. . Av paragrafen framgår vilka mål enligt LSV som en miljödomstol tar upp som första instans. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av att reglerna i om ansökningsmål har upphävts. Enligt paragrafen får tredskodom inte meddelas vid muntlig förberedelse. Vidare innehåller para- grafen hänvisningar till och lagen om miljödomstolar i frågor som tidigare reglerats i 22 kap. . Om en tillståndshavare som blivit instämd till miljödomstol i er- sättningsmål enligt 2 § för att bemöta käromålet gör en ansökan hos tillståndsmyndigheten om godkännande av vissa i paragrafen angivna åtgärder, ska ersättningsmålet förklaras vilande tills an- sökan har slutligt prövats. Paragrafen har även i övrigt ändrats med anledning av den ändrade instansordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. 14.34Förslaget till ändring i lagen (1998:813) om införande av lagen med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. 14.35Förslaget till ändring i lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. Paragrafen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. 14.36Förslaget till ändring i lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar I lagen ändras 1 § som en följd av samorganisationen mellan miljö- domstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.37Förslaget till ändring i lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar I lagen ändras 1 § som en följd av samorganisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.38Förslaget till ändring i lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar I lagen ändras 1 kap. 5 § och 3 kap. 17 § som en följd av sam- organisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdom- stolarna. 14.39Förslaget till ändring i (2004:1199) om handel med utsläppsrätter I lagen ändras 9 kap. 2 § som en följd av att vissa processuella regler flyttas från till lagen om miljödomstolar. 14.40Förslaget till ändring i naturgaslagen (2005:403) I lagen ändras 2 kap. 17 § som en följd av samorganisationen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. 14.41Förslaget till förordning med instruktion för Koncessionsnämnderna för miljöfarlig verksamhet och vattenverksamhet I paragrafen anges i första stycket vilka de regionala koncessions- nämnderna för miljöfarlig verksamhet och vattenverksamhet är och var de ska vara belägna. Av andra stycket framgår att nämndernas indelning följer miljödomstolarnas domkretsar. I paragrafen bemyndigas koncessionsnämnderna att handlägga vissa angivna ärenden. De bemyndiganden som är mest omfattande finns i 9 kap. 6 och 8 §§ samt 11 kap. 9 b § . Dessa be- myndiganden omfattar samtliga frågor om tillstånd till verksam- heter och ändring eller upphävande av tillstånd och villkor och andra bestämmelser enligt 24 kap. . Enligt 1 och 2. blir därför nämnderna behöriga att förutom ansökningar om tillstånd pröva ansökan om godkännande enligt 11 kap. 6 § av ett utfört ändrings- eller lagningsarbete eller av åtgärder som strider mot meddelade bestämmelser om innehållande och tappning av vatten. Bemyndigandet omfattar också ansökan om tillstånd enligt 11 kap. att riva ut eller ta en vattenanläggning ur bruk. Enligt paragrafen ska en koncessionsnämnd ledas av en särskilt utsedd myndighetschef. Även om det inte direkt anges i paragrafen torde myndighetschefen i de flesta fall vara en av nämndens jurister. Enligt paragrafen ska en nämnd ha ett eget kansli. Kansliet torde vanligtvis finnas i en länsstyrelses lokaler. Den formella kopplingen mellan en länsstyrelse och en nämnd görs genom avtal i admini- strativa angelägenheter, se avsnitt 3.2.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om en nämnds sammansättning vid prövning av ärenden enligt 2 §. Bestämmelserna har kommen- terats i avsnitt 3.2.2. Bestämmelserna om jäv i 4 kap. ska tillämpas av nämnderna. Enligt paragrafen ska vid omröstning bestämmelserna i 16 kap. tillämpas. Det innebär att ordföranden har utslagsröst vid lika röstetal. Av paragrafen framgår att det finns ytterligare bestämmelser om nämndernas verksamhet i 19 kap. och i FMH. Paragrafen uttrycker att det bör finnas ett väl organiserat sam- arbetet mellan nämnderna. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 3.2.2. Av paragrafen framgår att ledamöterna i en nämnd ska anställas av regeringen och att personalen i övrigt anställs av chefen vid respektive myndighet. Enligt paragrafen finns regler om överklagande av en nämnds beslut i 19 kap. 1 § och 20 kap. 2 § . 14.42Förslaget till ändring i kungörelsen (1971:549) om fastighetsdomstol Kungörelsen föreslås upphöra att gälla som en följd av att miljö- domstolarna och fastighetsdomstolarna föreslås bli samorganise- rade. Enligt övergångsbestämmelser ska mål eller ärenden som inletts i fastighetsdomstol överlämnas till den miljödomstol eller annan tingsrätt där den eller de fastigheter som saken gäller är belägna om det inte är olämpligt. 14.43Förslag till ändring i förordningen (1983:1011) om vissa underrättelser enligt den svensk-norska vattenrättskonventionen av Förordningen har ändrats med anledning av den ändrade instans- ordningen. 14.44Förslaget till ändring i förordningen (1996:271) om mål och ärenden i allmän domstol Paragrafen som är ny motsvarar 16 kap. 15 § fastighetsbildnings- lagen. Bestämmelsen handlar om domstolens expeditionsskyldighet och kräver inte lagform. Förslaget är därför att den tas in i rubricerad förordning som bl.a. gäller vissa av en domstols expeditioner. 14.45Förslaget till ändring i förordningen (1996:379) med hovrättsinstruktion I instruktionen görs följdändringar som en konsekvens av att miljödomstolarna samorganiseras med fastighetsdomstolarna. 14.46Förslaget till ändring i förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion I instruktionen görs följdändringar som en konsekvens av att miljödomstolarna samorganiseras med fastighetsdomstolarna. 14.47Förslaget till ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd Paragrafen föreslås ändrad med anledning av den ändrade instansordningen, vilken innebär att det inte längre kommer att vara huvudförhandling i ansökningsmål.