sou · GXB351 · 2009-06-09 00:00:00 — Detsamma gäller vid behandling av andra frågor i mål där prövningstillstånd krävs för prövning av överklagande, om frågorna behandlas före eller i samband med frågan om prövningstillstånd. Vid behandling av en fråga om avvisning av ett överklagande på grund av att det har kommit in för sent är kammarrätten domför med två ledamöter, om de är ense om slutet. Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse är kammarrätten domför med en lagfaren domare. Åtgärder som avser endast beredandet av ett mål får utföras av en lagfaren ledamot i kammarrätten eller, om de inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna ledamöter, av en annan tjänste- man i kammarrätten som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Närmare bestämmelser om detta meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument Härigenom föreskrivs att 12, 20, 28 och 31 §§ lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument ska ha följande lydelse. Av film som har gjorts till- Av film som har gjorts till- gänglig för allmänheten här i gänglig för allmänheten här i landet skall ett pliktexemplar läm- landet ska ett pliktexemplar läm- Av videogram som har gjorts Av videogram som har gjorts tillgängligt för allmänheten här i tillgängligt för allmänheten här i landet i minst fem exemplar skall landet i minst fem exemplar ska ett pliktexemplar lämnas. ett pliktexemplar lämnas. Av film eller videogram som har granskats av och därvid inte godkänts för visning skall ett pliktexemplar lämnas. Föreskrifterna i denna paragraf gäller inte om annat följer av 13 § eller av vad som föreskrivs om kombinerat material i 16 och 17 §§. Pliktexemplar av filmer eller dokument för elektronisk återgivning skall lämnas av den som har låtit göra filmerna eller dokumenten tillgängliga för allmänheten här i landet. När det gäller filmer eller videogram som har granskats av och därvid inte godkänts för visning skall pliktexemplar dock lämnas av den Pliktexemplar av filmer eller dokument för elektronisk återgivning ska lämnas av den som har låtit göra filmerna eller dokumenten tillgängliga för allmänheten här i landet. 5 Senaste lydelse 1995:1375. som har begärt granskningen hos byrån. Pliktexemplar skall lämnas av Pliktexemplar ska lämnas av 1.annan skrift som avses i 1 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen än tryckt dagstidning, inom efter utgången av det kalenderkvartal under vilket skriften utgavs, 2.videogram, så snart som videogrammet har gjorts tillgängligt för allmänheten här i landet, 3.skrift i mikroform, film eller annat dokument för elektronisk återgivning än videogram, inom en månad från den dag då dokumentet först gjordes tillgängligt för allmänheten här i landet. Av film eller videogram som har granskats av och därvid inte godkänts för visning skall dock pliktexemplar lämnas inom en månad från den dag då beslut i granskningsärendet vunnit laga kraft. hjälp av automatisk databehand- hjälp av automatisk databehand- ling föra ett särskilt register över ling föra ett särskilt register över pliktexemplar av videogram som pliktexemplar av videogram som har lämnats till . har lämnats till . registret ska ett nummer för varje registret ska ett nummer för varje biografbyrå får ha terminalåtkomst till detta register. ska underrätta den som har lämnat pliktexemplar av videogram om de nummer som videogrammen har fått i registret. 6 Senaste lydelse 2008:1419. Den som är skyldig att lämna pliktexemplar av videogram till Kungl. ska föra en förteckning över videogram som omfattas av plikten och i förteckningen ange de registernummer som de lämnade pliktexemplaren har fått. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:000)7 Härigenom föreskrivs att 30 kap. 19 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:000) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2008/09:150 Föreslagen lydelse Sekretess gäller i ärende om granskning av film eller videogram för uppgift ur filmen eller videogrammet. Sekretessen upphör att gälla när beslut i saken har vunnit laga kraft. Sekretess gäller i ärenden enligt lagen (XXXX:XX) om åldersklassificering av film m.m. som ska visas offentligt för uppgift ur filmen. Sekretessen upphör att gälla när beslut i saken har vunnit laga kraft. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I ärenden som kommit in till myndigheten före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 7 Förslag enligt prop. 2008/09:150. förordning med instruktion för Härigenom föreskrivs följande. har till uppgift att verka för att barn och unga skyddas mot skadlig mediepåverkan. -vara expert på medieutvecklingen och dess konsekvenser för barn och unga, -sprida information och ge vägledning om skadlig mediepåverkan till barn, unga och vuxna, -verka för mediebranschernas självreglering, -genom samarbete med andra myndigheter, skola, föreningsliv, ideella organisationer, opinionsgrupper m.fl. skydda och stärka barn och unga i medielandskapet, -följa den internationella utvecklingen och delta i internationellt samarbete när det gäller att skydda barn och unga från skadlig mediepåverkan och att stärka dem som medvetna mediekonsumenter. ska fullgöra de uppgifter som anges i lagen om åldersklassificering av film m.m. som ska visas offentligt. 4 § Myndigheten leds av en myndighetschef. Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd som består av högst fem ledamöter. 6 § Direktören är myndighetschef. Vid myndigheten ska det finnas filmgranskare och ersättare för dem till det antal som regeringen bestämmer. Filmgranskare och ersättare för dessa anställs, efter förslag från myndigheten, genom beslut av regeringen för en bestämd tid om högst . En sådan anställning som filmgranskare eller ersättare kan förlängas två gånger per gång. 8 § Åldersklassificeringsärenden prövas av filmgranskare. Ett ärende ska alltid prövas av minst två filmgranskare. Minst en av dem ska ha kvalificerad utbildning och erfarenhet i barnpsykologi, sociologi, pedagogik, barnpsykiatri eller något annat ämne som är av värde vid prövningen. Kan filmgranskarna inte enas om beslutet ska även en tredje filmgranskare pröva framställningen. När ett ärende prövas av tre filmgranskare, gäller som myndighetens beslut den mening som majoriteten enar sig om eller, vid tre olika meningar, den mening som den i tjänsten äldste filmgranskaren har. Följande bestämmelser i myndighetsförordningen (2007:515) ska inte tillämpas på myndigheten, 4 § 5 vad avser beslut i åldersklassificeringsärenden. 29 § om ärendeförteckning. Denna förordning träder i kraft . Förslag till lag om åldersklassificering av film m.m. som ska visas offentligt............................................................ Förslag till lag om ändring i .............................. Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar ....................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument .............................................. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:000)........................................................ Förslag till förordning med instruktion för Utredningsuppdraget och dess genomförande ............... Filmcensuren - en kortfattad historik ............................ Biograffilmen kommer till .......................................... En moderniserad biografförordning ....................................... En grundlag till skydd för yttranden i tekniska medier......... Införande av filmgranskningslagen ......................................... förslag att avskaffa vuxencensuren ..... Uttalanden om filmcensuren ......................... 3.5Lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer Undantag från granskningsplikten .............................. 3.6 Radio- och TV-lagen (1996:844)............................................. 3.7 Lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument .............. 3.8.3 Otillåten utlämning av teknisk upptagning ................ 3.8.4 Otillåtet förfarande med pornografisk bild ................ Förledande av ungdom................................................. Internationella regler och överenskommelser ................. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna..... 4.2Konventionen om barnets rättigheter 4.3EU:s åtgärder för skydd av barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan.............................. 4.3.2 Rådets rekommendation om skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten ...... 4.3.3 Rådets resolution om märkning av video- och datorspel 2002........................................................ 4.3.4Europaparlamentets och rådets rekommendation med kompletterande skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten .................................. 4.3.5 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och om skydd av minderåriga för video- och onlinespel 2008..................................... 4.3.6 TV-direktivet och AV-direktivet................................. 4.3.7 Kommissionens strategi för mediekunskap i den digitala tidsåldern................................................... 4.4Europarådets arbete med frågan om skydd av 4.5 Internationella branschöverenskommelser m.m.................... PEGI-systemet för märkning av dator- och 4.5.3 Broadcasting Unions (EBU) riktlinjer för TV-program med våldsskildringar ....... 4.5.4 Avtal om säkerhet på sociala nätverkssajter .............. Den nuvarande arbets- och ansvarsstrukturen .............. Statliga aktörer m.m............................................................... 5.2.3 och TV.................... 5.3.6 Etiska Rådet för betalteletjänster (ERB)................... 5.3.7 Konsumenternas tele- och internetbyrå (KTIB) ...... Projekt och samarbeten ......................................................... 5.5.1 Safer Internet plus Programme 2005–2008................ 5.5.2 Safer Internet Programme 2009–2013 ....................... EU Kids Online .......................................................... 6.2.1 Granskning av filmer m.m. avsedda för barn............ Åldersgränser för film ................................................ TV - och datorspel ....................................................... 6.2.7 for Børn og Unge är ansvarig Granskning av bildprogram .................................... 6.3.2 Åldersgränser för film och andra bildprogram ......... Dator - och TV - spel .................................................... 6.3.5 Lagen om granskning av bildprogram omfattar även beställ - TV - tjänster ............................................. 6.4.1 Film för offentlig visning ........................................... 6.4.7 .........................Medietilsynet är ansvarig myndighet 6.5.4 ............................Särskilda regler för TV-sändningar 6.5.5 ...................................Klassificeringen av filmer m.m Videogram, dvd-filmer m.m. ...................................... 6.6.5 Närmare om BBFC:s prövning.................................. 6.6.6 (BBFC) ... 6.7.4 Trägermedia (t.ex. videogram och dvd:er)............. 6.7.5 Åldersklassificering av filmer, TV-spel m.m. ............ Om medieutbud, medieanvändning Det nya medielandskapet....................................................... 7.2.2 Särskilt om medieanvändningen bland barn 7.3Något om barns och ungas uppfattning om och kontakter med skadligt medieinnehåll m.m. ................. Kort om forskningen om mediepåverkan............................. Överväganden avseende ett ändamålsenligt system Förhandsgranskning av film avsedd att visas för vuxna....... Åldersklassificering av filmer avsedda att visas för barn...... 8.3.1 Åldersklassificeringen av filmer avsedda att visas offentligt för barn bör behållas .................................. Kriterier för åldersklassificeringen............................. Vad ska åldersklassificeras? 8.3.5 Undantag från plikten att lämna in film Justitiekanslerns anmälan till ........... Att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan.. 9.2Vad är skadligt medieinnehåll och skadlig 9.3Det nuvarande skyddet av barn och unga mot skadlig mediepåverkan – en sammanfattning.................................... 9.4 Behövs ytterligare insatser?................................................... 9.5Det framtida skyddet av barn och unga mot skadlig Myndighetsstrukturen på filmområdet ........................ Uppdraget i denna del............................................................ Den nuvarande tillsynen............................................ Uppdraget i denna del............................................................ Statens biografbyrås tillsynsorganisation ............................. Medel för tillsynsverksamheten ............................................ Tillsynsverksamheten i praktiken.......................................... Justitiekanslerns uppgifter vad gäller filmer Överväganden avseende den framtida myndighetsorganisationen och dess uppgifter .............. En ny myndighet .................................................................... Den nya myndighetens huvudsakliga uppgifter................... Den nya myndigheten ska inte ha något särskilt Konsekvenser för vissa bestämmelser i 12.5.1 Bestämmelser i ................................................... 12.5.2 Bestämmelser i ...................................... Anställningsavtal och andra civilrättsliga avtal..................... Uppdraget i denna del............................................................ Något om utvecklingen av digital bio ................................... Effekter av den nuvarande avgiftsregleringen ...................... Överväganden avseende granskningsavgifterna............. Avgiftssystemet får en annan karaktär.................................. Ett statligt finansierat system................................................ Ett nytt avgiftssystem............................................................ 14.3.1 Avgift efter antal besökare......................................... 14.3.2 Avgift efter antal spelminuter.................................... Måste åldersklassificeringsavgiften regleras i lag?................ Förslaget till lag om åldersklassificering av film m.m. som ska visas offentligt.......................................................... Förslaget till lag om ändring i ......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar ..................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument................................................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:000)...................................................... Förslaget till förordning med instruktion för 1Utredningsuppdraget och dess genomförande Min uppgift är enligt direktiven (dir. 2008:62), se bilaga 1, att se över skyddet av barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan. Utgångspunkten för arbetet är att nuvarande lagstiftning och insatser ska anpassas till utvecklingen av nya medier och medievanor. I uppdraget har bl.a. ingått att identifiera behovet av skydd för barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan, att överväga ett ändamålsenligt system för granskning och godkännande av film för offentlig visning, att analysera Justitiekanslerns begäran om en översyn av lagstiftningen rörande våldsskildringar som visas offentligt eller annars sprids till allmänheten och överväga om det finns behov av ändringar i granskningslagen, att se över digitaliseringens konsekvenser för filmgranskningens avgifter och finansiering, att analysera nuvarande tillsynsorganisation samt att bedöma utformningen av en ändamålsenlig myndighetsstruktur. Jag ska lämna de förslag som föranleds av analyserna och bedömningarna. Det ingår inte i mitt uppdrag att lämna förslag till ändring i grundlag. Utredningen har haft sammanlagt sju sammanträden, varav ett i form av ett tvådagars internatsammanträde. Utredningsuppdraget och dess genomförande Vid ett av utredningens sammanträden var , professor i rättshistoria vid , närvarande och höll ett anförande om filmcensurens historia. Under utredningsarbetets gång har hela eller delar av utredningen vid ett flertal tillfällen besökt . Jag har vidare tillsammans med deltagit vid en av Biografbyrån anordnad tillsynskonferens och då samtalat med Biografbyråns kontrollörer. Därutöver har sekretariatet haft fortlöpande kontakter med företrädare för byrån. Hos Biografbyrån har jag tillsammans med sekretariatet också tagit del av kortfilmer som skapats av barn och unga. Filmerna hade lämnats in till byrån för granskning inför . Jag och sekreterarna har också sammanträffat med . deltog ordförande och två av de övriga ledamöterna. Därutöver har sekreterarna haft fortlöpande kontakter med rådets sekretariat. Jag och har också sammanträffat med samt direktören vid Nordicom, professorn . Vidare har sekretariatet haft kontakter med bl.a. och TV samt . Jag och har sammanträffat med representanter för , och Filmägarnas kontrollbyrå. Jag och har besökt før Børn og Unge i , , för att informera oss om den danska lagstiftningen på området och tillämpningen av den. Vid den nordiska konferensen turist för (anordnad av m.fl.) deltog jag och . Därutöver har jag varit närvarande vid programpunkt Ungas liv på nätet på Internetdagarna i , ett seminarium om det unga Internet med författaren (arrangerat av ) och seminariet Safer Internet på (anordnat av ) . Synpunkter från partier har vid två sammanträffanden inhämtats genom den referensgrupp som har varit knuten till utredningen. I direktiven anges att utredningen ska inhämta barns och ungas synpunkter och erfarenheter, exempelvis genom redan befintliga barn- och ungdomsråd eller -paneler. Det har visat sig att det Utredningsuppdraget och dess genomförande varken hos eller finns några aktiva barn- och ungdomspaneler. Med hänsyn till utredningstiden har det inte heller varit möjligt att inom ramen för detta uppdrag sätta samman en representativ grupp av barn och unga för ändamålet. Barns och ungas synpunkter och erfarenheter har istället inhämtats genom dels undersökning Ungar och Medier 2008, dels genom kontakter med de ungdomar som har deltagit i de konferenser och seminarier som jag har besökt. 2Filmcensuren - en kortfattad historik1 De första offentliga filmvisningarna i ägde rum . Genombrottet för biograferna kom –1910 (SOU 1969:14 s. 18). Det var den lokala polismyndigheten på orten som beslutade om tillstånd och som utövade kontroll vid föreställningarna, även av filmernas innehåll. I den offentliga debatten höjdes röster för att biografföreställningarna borde kontrolleras på ett mer enhetligt sätt, särskilt i syfte att skydda den unga publiken. Omkring 1905 lät överståthållarämbetet i föreskriva vissa särskilda villkor för biografföreställningar. Dessa regler gällde dock endast lokalt och gav inte stöd för ingripande annat än i efterhand. Sedan det i motionerats om förhandskontroll av program för biografföreställningar tillsattes en kommitté som föreslog införande av en lag om förhandsgranskning av film för offentlig visning. (nr 71 s. 1) med regler om censur av biografbilder ordningen) i kraft. Genom förordningen infördes regler om krav på förhandsgranskning av film som skulle visas offentligt. Granskningen skulle genomföras av ett statligt organ, , 1 Filmcensurens historia i har beskrivits mer ingående i bl.a. betänkandet Filmen – censur och ansvar, SOU 1969:14 s. 18 ff. och Kumlien, Roller och regler. Censur av teater och film i rättshistorisk belysning (JT 2007-08 s. 343 ff.). Filmcensuren - en kortfattad historik Enligt 6 § biografförordningen fick granskningsman inte godkänna biografbilder som stred mot allmän lag eller goda seder eller som kunde verka förråande, upphetsande eller förvillande av rättsbegreppen. Bilder som framställde skräckscener, självmord eller grova förbrytelser på sådant sätt eller i sådant sammanhang att en sådan verkan kunde åstadkommas fick inte godkännas. Till förevisning för barn fick inte heller godkännas bilder som var ägnade att skadligt uppjaga barns fantasi eller annars menligt inverka på deras andliga utveckling eller hälsa. När filmmediet var nytt sågs det inte som en konstart utan betraktades som relativt trivial underhållning. Biografbyråns granskning och godkännande av filmerna byggde inte bara på vad som ansågs farligt för publiken att ta del av. Bedömningarna gjordes även utifrån vad som var lämpligt att visa utifrån ett moraliskt perspektiv. Biografbyrån fick också ikläda sig en roll som smakpolis (M. Kumlien, Roller och regler. Censur av teater och film i rättshistorisk belysning, JT 2007-08, s. 364 ff.). Med anledning av infördes (förordning nr 356) ytterligare en grund för censur, nämligen för biografbilder vilkas förevisande kan anses olämpliga med hänsyn till rikets förhållande till främmande makt eller kan lända till upplysning beträffande arméns, marinens eller flygvapnets styrka, tillstånd, ställning eller rörelser eller andra åtgärder eller anstalter för försvaret, försåvitt uppenbarandet därav kan skada rikets försvar. Först genomfördes en väsentlig modernisering och rationalisering av biografförordningen (SFS 1954:512). Ändringarna föregicks av ett utredningsarbete som inletts till följd av krav i debatten på å ena sidan skärpt censur och å andra sidan ett avskaffande av denna. En kommitté (filmkommitté) fick i uppgift att göra en allmän och förutsättningslös omprövning och översyn av censurreglerna. Kommitténs bedömning var att filmcensuren skulle bibehållas. Remissinstanserna delade i stor utsträckning denna uppfattning och i den proposition som förelades föreslogs att filmcensuren skulle behållas (prop. Enligt departementschefen (a. prop. s. 12 f.) behövdes censuren framför allt för att skydda barn mot skadliga filmintryck. Även när det gällde film för Filmcensuren - en kortfattad historik vuxna ansåg han att censuren fyllde en viktig mentalhygienisk funktion. Däremot borde ingripanden efter moraliska eller estetiska linjer inte få förekomma, liksom inte heller någon form av smakcensur (a. prop. s. 18). Det skedde mot denna bakgrund vissa förändringar i grunderna för censuringripanden. En annan förändring gällde kriteriet för godkännande av film för personer . hade gällt att bilderna i en film inte fick vara ägnade att skadligt uppjaga barns fantasi eller eljest menligt inverka på deras andliga utveckling och hälsa om de skulle godkännas för visning för barn . Genom lagändringen 1954 ändrades bestämmelsen så att film eller del av film inte fick godkännas för visning för barn om den kan vålla barn i nämnda ålder psykisk skada. Vidare infördes ett granskningsråd, som skulle vara ett rådgivande organ till Biografbyrån. Enligt departementschefen ålåg det Biografbyrån att inhämta granskningsrådets yttrande då fråga uppkom om att helt förbjuda en film eller att göra omfattande klipp eller i andra fall då censuringipande var särskilt tveksamt (a. prop. s. 35). En ytterligare modernisering av regelverket skedde , då biografförordningen ersattes av förordningen (1959:348) med särskilda bestämmelser om biografföreställningar m.m. Enligt 2 § fick det vid biografföreställning inte förevisas film som inte godkänts av . Enligt 3 § 1 mom. första stycket fick Biografbyrån inte godkänna film som kunde verka förråande eller skadligt upphetsande eller förleda till brott. I andra stycket föreskrevs att godkännande också kunde vägras av hänsyn till rikets förhållande till främmande makt eller av hänsyn till rikets säkerhet. Enligt tredje stycket kunde Biografbyrån även vägra godkänna en film om förevisande uppenbarligen stred mot allmän lag. En nyhet i den nya biografförordningen som varit på förslag redan i lagstiftningsärendet 1954 var möjligheten att godkänna filmer för visning för barn som fyllt 11 men inte . första hälft kom debatten om filmcensuren att blossa upp på nytt.