sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? Flickor och pojkar i skolan jämställt är det? Delbetänkande av DEJA –Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Vid regeringssammanträdet bemyndigade reger- ingen utbildningsminister att tillkalla en delegation med uppdrag att utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan (dir. 2008:75). förordnades SACO-ordföranden att leda delegationen. Till ledamöter i delegationen förordna- des läraren , läkaren , journalisten , universitetslektorn , professorn , jämställdhetshandläggaren , nationalekonomen , filosofie doktorn och professorn . Som experter i utredningen förordnades departementssekreteraren , förste vice ordföranden , verksamhetschefen , ombuds- mannen och departementssekreteraren . entledigades från uppdraget som ledamot i delegationen. entledigades och som experter och ersattes av ämnesrådet och departementssekreteraren . entledigades Per från uppdraget som expert i utredningen. förordnades förste vice ordföranden som expert i utredningen. I sekretariatet har ingått som huvudsekreterare och som sekreterare . har varit sekreterare . har varit utredningens assistent. Delegationen antog vid sitt första möte namnet DEJA – Dele- gationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08). Genom beslut fick utredningen förlängd tid för delbetänkandet till (dir. 2009:12). Vi får härmed överlämna delbetänkandet Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? (SOU 2009:64). Utredningens slutbetänkande lämnas i enlighet med direktiven . Jämställdhet i skolan – en introduktion till Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda Översiktligt om regleringen av jämställdhet i skolan ............ Jämställdheten i skollagstiftningen......................................... Jämställdheten i andra lagar som gäller för skolan................. Jämställdhetsintegrering i skolan............................................ Internationella konventioner om jämställdhet i skolan......... Särskilda satsningar för att främja jämställdhet i skolan........ Sammanfattning och analys..................................................... Flickors och pojkars villkor, förhållningssätt och agerande i samhället................................................... 3.1Nytt medieklimat och nya villkor för utbildning och Flickors och pojkars hälsa, trivsel och levnadsvillkor............ Flickors och pojkars förhållningssätt och agerande............... Sammanfattning och analys ..................................................... Könsskillnader i skolelevers attityder och beteenden Attityder till skolan.................................................................. Attityd till skolan och skolarbete............................................ Frånvaro och avhopp................................................................ Kränkande behandling/mobbning......................................... Flickors och pojkars programval till gymnasieskolan.......... Sammanfattning och analys ................................................... Könsskillnader i betyg och provresultat....................... Flickor och pojkars resultat i ........................... Flickors och pojkars resultat i gymnasieskolan ................... Sammanfattning och analys................................................... Skolans könade vardag ............................................. Skolan har svårt att nå jämställdhetsmålen........................... 6.3Fördelningen av resurser mellan flickor och pojkar på 6.4 Sammanfattning och analys................................................... Forskningen om orsaker till könsskillnader i skolprestationer och attityder till skolan...................... 7.2Behovet av ny kunskap av betydelse för jämställdhet i 7.3 Sammanfattning och analys................................................... Delegationens fortsatta arbete.................................... Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker... Jämställdhet är en del av de grundläggande demokratiska värden som ingår i de nationella målen för skolan. Jämställdhet råder när män och kvinnor har samma rättigheter, skyldigheter och möjlig- heter. Vår delegation har i uppdrag att lyfta fram och utveckla kun- skap om jämställdhet i skolan, utifrån skolans värdegrundsuppdrag (dir. 2008:75). I detta delbetänkande redovisar vi uppgifter om flickors och unga kvinnors samt pojkars och unga mäns villkor, förhållningssätt och agerande i samhället och framåt. Dessutom redovisar vi förändringar i flickors och pojkars attityder, beteenden och prestationer i skolan . I betänkandet redogör vi också för forskningsbaserade rön om orsaker till könsskillnader i attityder och skolprestationer, och för bedömningar om behovet av ytterligare forskning. Flickor och pojkar i samhället De flesta ungdomar mår bra och trivs med livet. Men psykiska pro- blem har blivit avsevärt vanligare bland ungdomar av båda könen . som tidigare är det fler flickor än pojkar som mår dåligt. Den självuppleda stressen har också ökat bland både flickor och pojkar, och flickor upplever stress i större utsträckning än pojkar. Orsakerna till den ökande förekomsten av psykiska problem bland unga är inte kända. En lik- artad utveckling finns i flera jämförbara länder. Det är svårare för ungdomar att få jobb och bostad efter skolan än vad som vad fallet för sedan. Detta kan ha gett upphov till en ökad press på många unga människor. Ung- domar som har svårigheter i skolan är särskilt utsatta. Men även ungdomar som presterar väl i skolan kan känna en oro eftersom det krävs höga betyg för att komma in på många utbildningar efter Oron för framtiden och krav på att prestera bra i skolan kan vara en tänkbar förklaring till den ökade förekomsten av psykisk ohälsa. Flera studier har visat att flickor oroar sig mer för sitt utseende och sin kroppsvikt än pojkar. Flick- ors kroppsbild och självkänsla försämras i samband med puber- teten. Många ungdomar är aktiva socialt och i föreningsliv, sam- tidigt som skolan ska skötas. Det finns indikationer på att ung- domarna sover för lite, något som i så fall kan ge upphov till stressreaktioner. Att den psykiska ohälsan och stressen har ökat kan tyckas vara paradoxalt. I är välfärdssystemen väl utbyggda, och andelen fattiga barn är låg. Rent objektivt har många ungdomar det bra i vårt land, även om det dessvärre även finns ungdomar som far illa på olika sätt. Det bör noteras att skillnader i psykisk ohälsa och upplevd stress kan uttrycka förskjutningar i värderingar eller förväntningar, och därmed inte nödvändigtvis behöver spegla faktiska förändringar i livsvillkor. Begreppet stress kan också beteckna olika saker. Begreppet används ibland för att beskriva ett tillstånd som följer av traumatiska upplevelser i livet. Stress används också allmänt som synonym för att må dåligt. Stress används även som synonym för exempelvis jäkt eller rädsla för att inte hinna med. I fysiologisk bemärkelse kan man skilja på positiv och negativ stress. En fysiologisk stressreaktion innebär att krop- pens energiförråd mobiliseras, inför en arbetsuppgifter eller anspänning av något slag. Detta kan vara stimulerande och positivt. Det negativa uppstår i detta fall först om det visar sig att stressen blir långvarig och leder till symtom eller sjukdom, exempelvis ett nedsatt immunförsvar. Utvecklingen av internet, mobiltelefoni och TV-medier har under loppet av påverkat ungdomars levnadsvanor, kulturska- pande och värderingar. Utvecklingen av nya medier och kommu- nikationsvägar har gett stora möjligheter. Flickor och pojkar använder nätet på olika sätt. Flickor kommunicerar med andra, det vill säga till att chatta och mejla, i högre utsträckning samt är på sajter som till exempel eller Facebook. Pojkar använ- der i större utsträckning nätet för att spela spel och titta på klipp. Nätet kan också användas för mobbning, trakasserier och sexuella övergrepp. Ett problem är att material som enkelt postas på nätet, som en bild, snabbt kan kopieras i tusentals och spridas. Även om ursprungsbilden tas bort är det inte möjligt att ta bort alla kopior av bilden. De nya kommunikationsmedlen har inneburit att många ständigt är uppkopplade, vilket förstås underlättar kontakterna mellan människor. Men kanske är kravet på att ständigt var nåbar även ett stressmoment i tillvaron för unga människor. Flickor och pojkar i skolan De flesta elever i den svenska skolan uppger att de trivs bra – både med sin skolgång och med sina lärare. Trivseln verkar dock högre bland flickor än bland pojkar. visar andra undersökningar att en stor andel av de svenska eleverna känner sig stressade, något som framför allt gäller flickorna. Läxor och hemuppgifter samt de egna förväntningarna och kraven är de faktorer som främst framkallar stressen. Samhället ser allvarligt på våld, hot och kränkningar i skolan. Det finns exempelvis flera lagar som syftar till att förebygga upp- komsten av sådana problem. Kränkningar behöver inte vara sexuali- serade och därigenom utryck för bristande jämställdhet, men kan vara det. Kränkningar förekommer, och det är ett allvarligt pro- blem. Flickor känner sig mer utsatta än pojkar för i stort sett alla for- mer av kränkningar i skolan. Pojkar framstår som mer aktiva än flickor när det gäller att behandla andra illa. Språket kan användas för att upprätthålla maktförhållanden som råder mellan olika grup- per av människor. Ord som hora, bög eller kärring kan användas för att förtrycka genom att anspela på att en grupp män- niskor är mindre värd. Sexualiserad mobbning kan även bestå av olika former av fysiska övergrepp. Generellt gäller att pojkarna pratar mest i klassrummet och får mest uppmärksamhet av pedagogerna. Flickorna är i allmänhet tystare, och tilldelas och accepterar rollen som ordningsskapare. Att få komma till tals och bli lyssnad på har stor betydelse i det sociala livet. Att inte ge en person utrymme att uttrycka sina åsik- ter är ett effektivt sätt att inskränka hennes inflytande. Det är svårt att veta vilka konsekvenserna blir i vuxenlivet av att flickor fort- farande i dagens skola verkar socialiseras in i rollen som tysta och snälla ordningsskapare, medan pojkar i högre grad tillåts busa och ifrågasätta, avbryta och ta ordet från andra samt ibland även utsätta flickorna för kränkande tillmälen. Kan grunden till unga kvinnors sämre självkänsla åtminstone delvis ha sin grund i den ojämlika situationen i klassrummet? är dock inte entydig. Det finns forskning som visar att flickor numera tar mer plats i klassrummet än tidigare, men även forskning som visar på nog så traditionella könsmönster. Det bör dock tilläggas att betydelsen av att bli kallad könsord eller exempelvis hora eller bög kan variera. Ungdomar upp- fattar inte alltid dessa epitet som kränkande. Vuxenvärldens värde- ringar kan alltså i viss mån vara annorlunda än ungdomarnas. Men det kan också hända att ett tilltal med könsord från en elev till en annan uppfattas som kränkande av den som blir utsatt, utan att detta varit avsikten. Det är givetvis hursomhelst en angelägen upp- gift för skolan att stävja grovt eller sexualiserat språkbruk. En annan könsskillnad gäller attityden till inflytande. Flickor uppger oftare än pojkar att de vill och kan påverka. Enkätsvar från elever rörande inflytande i skolan tyder på att lärare och annan skolpersonal lyssnar mer på flickor än på pojkar. som uppger fler pojkar än flickor att de är ointresserade av inflytande. Det finns elever som har frånvaro i skolan på grund av att de inte får delta i viss undervisning för sina föräldrar: det rör främst ämnet idrott och hälsa och exempelvis simundervisning, där särskilt flickorna förhindras att delta, men även sex- och samlevnadsunder- visning. I en undersökning uppger av alla elever att deras för- äldrar inte tillåter dem att delta i vissa inslag och ämnen. Programvalen till gymnasiet är väldigt könsstereotypa. Endast tre av 17 nationella program uppvisar en jämn könsfördelning i intervallet 40–. Förklaringen till den ojämna könsfördelningen på många gymnasieprogram kan antas vara att samhällets förvänt- ningar på vilka yrken som är lämpliga för unga flickor respektive unga män reellt sett begränsar individens utbildnings- och yrkesval. En ytterligare dimension på problemet är att så kallade könsbrytare oftare än andra hoppar av utbildningen. Särskilt pojkar som går på gymnasieprogram som domineras av flickor hoppar av ofta av utbildningen, men avhopp är vanliga även bland flickor som går på pojkprogram. För övrigt kan nämnas att en genomsnittlig pojke i gymnasieskolan kostar mer än en genomsnittlig flicka, givet elevernas programval och kostnaderna per utbildningsplats och program. Flickor har i genomsnitt bättre betyg än pojkar: bättre meritvärdespoäng i , och skillnaden i kurspoäng från gymnasieskolan är lika stor. I har flickor 2008 högre betyg än pojkar i alla ämnen utom idrott och hälsa. Flickorna har bättre resultat än pojkarna även på de nationella proven i svenska I matematik uppnår flickor och pojkar samma resultat på proven. Könsskillnaden i betyg är för riket som helhet är i det närmaste oavsett elevernas socioekonomiska bakgrund. Vi kan konstatera att flickor haft bättre betyg fram till . Beräkningar på ett urval av ämnen visar att ungefär motsvarande skillnader fanns . Forskningen om orsakerna till könsskillnader i skolprestationer och attityder till skolan framhåller flera genusorienterade orsaks- förklaringar eller hypoteser: det anses exempelvis inte förenligt med en viss typ av konstruktion av maskulinitet att anstränga sig för att prestera bra i skolan. Fysiska eller verbala kränkningar kan vara ett sätt att markera hur man ska vara flicka eller pojke på rätt sätt. Det är förenat med större risk för pojkar än för flickor att överskrida gränsen. En annan hypotes är att flickornas under- ordnade position i samhället framtvingar en större ansträngning. Det finns också forskning som ser avståndstagande från skolans prestationskrav snarare som ett försvar för att minska konse- kvenserna av ett misslyckande i skolan, och denna strategi kan omfatta både flickor och pojkar. Könsskillnader i skolprestationer och attityder kan också ha sin grund i de biologiska könsskillna- derna, eller i interaktionen mellan dessa och olika miljöfaktorer, såsom exempelvis socioekonomisk utsatthet. Det behövs ny kunskap om jämställdhet och genus i skolan. Bland annat behövs ytterligare kunskap om former för och innehåll i undervisningen, om den specialpedagogiska verksamheten, samt om jämställdhetsarbetet i skolans praktik. Jämställdhet i skolan handlar om att varje elev ska kunna utvecklas efter sina förutsättningar och intressen, utan att begränsas av stere- otypa eller traditionella föreställningar om kön och genus. Jämställdhet har i varit ett viktigt politiskt mål ; i samhället i stort såväl som i skolan. Vårt allmänna intryck är dock att utvecklingen av jämställdheten i skolan snarare känne- tecknas av på stället marsch än av påtagliga framsteg, även om det finns positiva exempel och goda intentioner på många håll. Frågan är varför det händer så lite? Flickor eller kvinnor kan lika lite som pojkar eller män bortse från de kulturellt bestämda förväntningar som riktas mot dem, och som är olika beroende på individernas kön. Skolan avspeglar på många sätt de värderingar som finns i det omgivande samhället, och det är därför inte så konstigt att skolan brister i jämställdhet, så länge det finns motsvarande brister i samhället utanför. Men skolan har ett långtgående ansvar att främja jämställdhet, och detta ansvar ställer stora krav på skolan och dess personal. Vi menar att jämställdhet är ett kunskapsområde. Brist på kun- skap och medvetenhet leder tyvärr ofta till en oförmåga bland skolledare, lärare och annan personal i skolan att upptäcka genus- strukturerna, även om det givetvis också finns många skolledare och lärare som är kunniga och medvetna i genusfrågor. Skolans personal kan omedvetet genom de förväntningar som riktas mot flickor respektive pojkar vara medskyldiga till att reproducera könsstereotypa värderingar, exempelvis genom att tillåta att pojkar dominerar i klassrummet och är mindre flitiga och ansvarstagande i skolan. I vårt slutbetänkande ska vi sammanställa och utvärdera meto- der för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Vi ska också föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställd- hetsarbete i skolan ska utvecklas och stärkas och föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete i skolan ska utformas. Detta kräver att vi har en välgrundad uppfattning om problemens natur. Vi tror inte att det i första hand är fler regler som behövs: den lagstiftning som finns på området är ambitiös som den är. Snarare behöver skolans personal få hjälp med att synliggöra hur de egna konkreta handlingarna i skolans vardagsarbete har betydelse för jämställdheten i skolan: i skolans vardag måste olika former av könsstereotyper bemötas och inte bekräftas. Vi menar även att det är viktigt att det motstånd som uppenbarligen finns på en del sko- lor mot genuspedagogerna och jämställdhetsarbetet synliggörs och diskuteras. Det är också viktigt att det finns en medvetenhet om konsekvenserna av att pojkar har en långsammare biologisk utvecklingskurva än flickor. Dessa konsekvenser måste hanteras parallellt med att skolan precis som alltid måste förhålla sig till att det även finns en stor spridning i mognad mellan individer av samma kön. I det fortsatta arbetet ska vi även kartlägga flickors och pojkars studievanor och undersöka skolarbetets inverkan på deras psykosociala hälsa. Innan det är dags för vårt slutbetänkande, så ska vi också på olika sätt sprida den kunskap som sammanställts i detta delbetän- kande, och den ytterligare kunskap som ska tas fram vartefter vårt arbete fortskrider. Det ska ske bland annat genom regionala konfe- renser och genom vår webbplats. Kunskapsspridningen ska särskilt inriktas mot forskningsbaserade metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. I vårt uppdrag ingår också att föra dialoger med verksamma i skolan, föräldrar, barn och ungdomar samt med politiker och verksamhetsansvariga. Detta arbete har inletts, men kommer att intensifieras . Vi ska lämna vårt slutbetänkande . Gender equality is one of the fundamental democratic values which are part of the national goals for schools. Gender equality exists when men and women have the same rights, responsibilities and possibilities. The task of our delegation is to find and develop knowledge about equality in schools, in accordance with the investigation into fundamental values at school (directive. This report examines the conditions, relationships and beha- viour of girls and young women and of boys and young men, in society from the 1990s onward. We also examine changes in the attitudes, behaviour and performance of girls and boys at school over the same period. The report also looks at research findings regarding reasons for gender differences in attitudes and school performance, and assesses the need for further research. Boys and girls in society Most young people lead healthy and enjoyable lives. But over the last two decades psychological problems have become appreciably more commonplace among young people of both sexes. Now, as previously more girls than boys are not feeling good. Stress has also increased among both girls and boys. Girls experience stress to a greater extent than boys. The reasons for the increased occur- rence of psychological problems among the young is not known. There has been a similar development in several comparable coun- tries. It is more difficult for young people to find a job and some- where to live when they leave school than it was a couple of decades ago. This may have given rise to increased pressure on young people. people with difficulties at school are parti- cularly vulnerable. But even children who perform well at school can experience anxiety when faced with the need for high marks in order to move into higher and further education. Anxiety about the future and the pressure to perform well in school are conceiv- able explanations for the increased occurrence of mental ill health. Many studies have shown that girls worry more about their appear- ance and weight than boys. Girls body image and self confidence worsen with puberty. Many young people are both socially and in clubs and societies, at the same time as they deal with the demands of school. There are indications that young people sleep too , which can lead to stress. An increase in mental illness and stress over time can appear paradoxical. The Swedish welfare system is highly developed and the number of poor children is low. From a purely objective standpoint many young people have a good life in our country, even if unfortunately there are some who experience difficulties of various kinds. It should be noted that differences over time in mental illness and stress may be an expression of the displacement of values or expectations, and hence these differences do not necessarily reflect actual changes in conditions of life. The concept of stress may also depict different things. The concept is some- times used to describe a state which derives from a traumatic life experience. Stress is also used as general synonym for not feeling good. It may also be used as a synonym for, for example feeling rushed or fear of not up. In physiological terms it is possi- ble to differentiate between positive and negative stress. A physio- logical reaction to stress means that the bodys energy store is mobilized, faced with a task or tension of some kind. This can be stimulating and positive. The negative aspect arises if the stress turns out to be extended over time, leading to symptoms or illness, for example reduced immune defence. The development of the Internet, mobile telephones and tele- visual media over the last twenty years has influenced young peoples living habits, cultural creativity and values. The develop- ment of new media and means of communication has created great possibilities. Girls and boys use the Web in different ways. Girls communicate with others more, by chatting and emailing, and spend time on sites such as Facebook. Boys use the Web more for playing games and watching video clips. The Internet can also be used for bullying, harassment and sexual aggression. One problem is that material which can easily be posted on the Web, say a picture, can quickly be copied a thousand times over and distri- Even if the original has been removed it is not possible to remove all the copies of the picture. The new communications media has meant that many people are permanently online, which of course facilitates contact between people. But perhaps the need to be constantly reachable is also a cause of stress in the lives of young people. Girls and boys at school Most students in Swedish schools say they are happy – both with their life at school and their teachers. However this contentment seems higher among girls than among boys. At the same time other investigations show that a large number of pupils in Swedish schools feel stressed, especially so in the case of the girls. Lessons and homework plus their own expectations and demand on themselves are the major factors which induce stress. Society takes a serious view of violence, threatening behaviour and abuse at school. There area for example several laws which are designed to prevent the occurrence of such problems.