sou · GWB313 · 2009-01-01 00:00:00 — När det gäller vattenkraften finns svårigheter att få acceptans för plane- rade projekt och tillståndsprocessen kan bli svår och lång, med en stor osäkerhet som följd om projektet kan genomföras eller inte. har sammantaget bedömt att vattenkraften totalt kan öka med . SERO har bedömt potentialen för småskalig vattenkraft till 1, . Enligt Energimyndighetens prognoser kommer vindkraften att producera . Där sätter elcertifikatssystemet en gräns. Det finns emellertid betydligt större potential att bygga ut vindkraften. Det finns enligt sammanställning över planerade anläggningar i över 25 MWTPF1FPT, projekt med totalt mellan 1 127 och 1 539 vindkraftverk i tillstånds- processen. Om alla realiserades blir beräknad elproduktion mellan 17 och . Fram beräknas 340 vindkraftverk komma att byggas, som tillsammans med befintlig installerad effekt når en beräknad årsproduktion om knappt . Den förnybara småskaliga elproduktionen har funnits företrädesvis i södra eller mellersta delen av landet. Tendensen för de stora anläggningarna är att ny landbaserad vindkraft lokaliseras i norra och havsbaserad i södra delen men att det också planeras en mängd små (mindre än 25 MW) i . 1TP PT Planerade vindkraftsanläggningar, . Utredningen ska enligt kommittédirektivet kartlägga förekomsten av små produktionsanläggningar för förnybar el och göra en bedöm- ning av sådana anläggningars framtida utveckling. Vad som definieras som små produktionsanläggningar är inte helt klarlagt. Utredningen har valt att i kartläggningen göra en indelning i två kategorier, en för anläggningar mindre eller lika med 1 500 kW och en för anlägg- ningar mindre eller lika med 50 kW. Den förra gränsen har valts i enlighet med definitionen för småskaligt i ellagen 4 kap 10 § och den senare har valts av flera olika skäl. Utredningen har bedömt det som en gräns utifrån vad som skulle kunna betraktas som produktions- anläggningar huvudsakligen för husbehov. Ur elnätssynpunkt bedöms den storleken på nätanslutning sällan ge upphov till några större investeringar. Vid 50 kW går också en gräns för skatteplikt, enligt energiskattelagen (1994:1776) 11 kap 2 § där det sägs att: elektrisk kraft inte är skattepliktig om den till lägre effekt än utan ersättning levererats av en producent eller en leverantör till en förbru- kare som inte står i intressegemenskap med producenten eller leveran- tören. När det gäller bedömningen av anläggningars framtida utveckling har utredningen sammanställt redan gjorda prognoser och potential- bedömningar och i detta fall har utredningen inte gjort en strikt uppdelning mellan småskaligt och storskaligt. Här är det antalet till- kommande kilowattimmar förnybar el som är det viktiga. 2.4Kartläggning av produktionsanläggningar för förnybar el var den totala elproduktionen (preliminära siffror) i (Tabell 2.1). Förnybar elproduktion i SOU 2008:13 varav biobränslebaserad elproduktion i Ca 3,4TPF FPT varav biobränslebaserad elproduktion i Utredningen har haft tillgång till register över anläggningar som godkänts för elcertifikat. I elcertifikatsregistret finns alla anläggningar som tilldelas elcertifikat. Certifikatberättiga- de produktionsanläggningar är vindkraft, solel, vågenergi, geotermisk energi och biobränslebaserade kraftvärmeanläggningar. Därutöver är vissa vattenkraftanläggningar berättigade: Anläggningar på 1,5 MW eller mindre som var i drift , anläggningar som tagits ur drift före och som därefter tagits i drift efter utgången av 2002, eller en anläggning som tagits i drift första gången efter utgången av 2002. Det finns certifikatsberättigade anläggningar som inte ansökt om certifikat och dessa saknas i kartläggningen. Totalt sett torde ändå de flesta småskaliga förnybara elproduktionsanlägg- ningarna i finnas med i registret. De som saknas bedöms vara anläggningar med mycket låg elproduktion eller som inte producerat någonting alls . Som nämns i kapitel 4.6 så innebär dagens lagstiftning att elproduktionen måste timmätas för att elcerti- fikat ska erhållas, och med dagens kostnad bara för timmätning så är det knappast lönsamt att anmäla en anläggning till elcertifikats- registret om den är i storleksordningen ett par kilowatt. SERO uppskattar att det 2006 fanns 400TPF3FPT småskaliga produktionsanlägg- ningar som inte är anslutna till elcertifikatssystemet på grund av för höga mätnings- och rapporteringskostnader. Det finns t.ex. mer än tio gånger så många solcellsanläggningar i samma storleksklass som 2TP PT Eftersom allokeringen av bränsle på el- och värmeproduktion varierar beroende på styr- medel och skatter är dessa cirkauppgifter uppskattade. 3TP PT Villkor för försäljning av el från nätanslutna solcellsanläggningar- nuläge och förbättring- förslag (06:48), 2006. de solcellsanläggningar som har elcertifikatTPF4FPT. fanns det, en- ligt elcertifikatsregister från , 1 916 anläggningar som erhöll elcertifikat (tabell 2.2). Några av an- läggningarna består av flera enheter. Det gäller t.ex. vindkraftsparker. Antalet enheter var 2 288. Av anläggningarna var 1 847 mindre eller lika med 1,5 MW och 229 var mindre än eller lika med 50 kW. Tabell 2.2 Antal anläggningar i elcertifikatssystem, <1,5 MW Det fanns inga anläggningar som producerade el med hjälp av geotermi eller vågkraft. Anläggningarna som finns i elcertifikatssystemet finns företrä- desvis i södra och mellersta delen av landet, vilket tabellerna 3 och 4 visar. Angiven årsproduktion är beräknade siffror som ägaren uppgett vid ansökandet om elcertifikat. Observera att dessa siffror inte stämmer med det antal elcertifikat som utfärdades vilket var 12 156 940 (se vidare under 2.5.2 Elcertifikat). Anledningen till skillnaden är troligtvis att anläggningsägare till kraftvärmeverk angett hela sin elproduktion, även den som inte är baserad på förnybara bränslen. 4TP PT Muntlig uppgift från Elforsk. Se exempel på solcellsanläggningar på . Tabell 2.3 Av elproducent vid ansökan om att få anläggning godkänd för elcertifikat angiven årsproduktion uppdelat per län. Om man delar upp i tre regioner, norra (, , , ), mellersta (, , , , , , , ) och (, , , , , , , , ) fördelas den angivna elproduktionen enligt följande tabell. Tabell 2.4 Av elproducent vid ansökan om att få anläggning godkänd för el- certifikat angiven årsproduktion med uppdelat i tre regioner. 2.5Ekonomiska förutsättningar för ny elproduktion Utbyggnaden av anläggningar för förnybar elproduktion är, vid sidan av acceptansproblem och tillståndsgivning, främst beroende av vilka ekonomiska förutsättningar anläggningarna får. På utgiftssidan ligger kostnader för inköp av själva kraftverket, material, tillstånd av olika slag, mark, byggnation av väg etcetera. Kostnader för att ansluta an- läggningen till elnätet kan vara en betydande del av den totala kost- naden och den årliga tariffen som en anläggning ska betala för nät- tjänsten kan också vara en stor den av de totala driftskostnaderna. Kostnaden för att producera el har uppskattats i Elforsks rap- port El från nya anläggningarTPF5FPT. Uppskattningarna har gjorts enligt annuitetsmetoden real kalkylränta och av- skrivningstid. För vattenkraft har dock valts en avskrivningstid . 5TP PT El från nya anläggningar (07:50), 2007. Förnybar elproduktion i SOU 2008:13 Elproduktionskostnad för några förnybara elproduktionstekniker -39,2 -55,8 Drift- och underhållskostnader har uppskattats enligt följande i rapporten: De bränsleneutrala vind- och vattenkraftanläggning- arna har i modellen åsatts rörliga respektive fasta drift- och under- hållskostnader uttryckt i kr/MWh bränsle respektive i procent av investeringen. Här ska noteras att de i vindkraftens rörliga kostnader vanligen ingående kostnaderna knutna till effektabonnemang och energiavgift för elöverföringen, beroende bland annat på den lokala stamnätsavgiften, har exkluderats för att likställa vindkraft med övriga kraftslag. De har satts till /kWh för den större landbaserade parken och /kWh för de båda havsbaserade anläggningarna. Den mindre landbaserade (dvs. anläggningen på 4,25 MW) belastas inte med dessa kostnader enligt 4 kap 10 § ellagen som anger att kraftverk/aggregat med en effekt på mindre än 1 500 kW endast betalar avgift för mätning, beräkning och rapportering på nätkon- cessionshavarens nät och inte kostnader för drift och underhåll av elnätet. Anslutning till elnätet har uppskattats till en genomsnittlig kostnad på /kW för havsbaserad vindkraft, /kW för landbaserad vindkraft och /kW för övriga kraftslag. Trots att den större havsbaserade vindkraftanläggningen förutsätts produ- cera mer el per effektenhet än den mindre anläggningen, beräknas den totala elproduktionskostnaden bli högre för den stora anlägg- ningen. Detta beror på att den stora anläggningen förutsätts uppföras längre ut från kusten, med högre kostnad för såväl investering som drift och underhåll. Elproduktionskostnaden för vattenkraft varierar mycket beroende på skaleffekter. SERO har bedömt elproduktions- kostnaden för en genomsnittlig småskalig vattenkraftanläggningTPF6FPT (250 kW) till per kWh, med en kalkylränta på . Kost- naderna fördelas på kapitalkostnader , drift och tillsyn , normalt underhåll , avsättning till fördjupat underhåll och repa- rationer , försäkring och administration samt fastighets- skatt per kWh. På intäktssidan finns elpriset samt elcertifikat som många förny- bara produktionsanläggningar kan få. Det finns även olika stöd som vissa anläggningar erhåller eller har fått tidigare. Spotmarknadens systemprisTPF7FPT (det nordiska pris som skulle ha gällt om det inte fanns några kapacitetsbegränsningar i det nordiska över- föringsnätet) sjönk efter 1996. Det genomsnitt- liga systempriset var som lägst (per MWh). steg systempriset för att nå det högsta årsmedelpriset på per MWh under . Trots att den relativt billiga nordiska vattenkraftsproduktionen ökade med drygt var systempriset 2005 (per MWh) högre än priset 2004 (per MWh). Det finns dock fundamentala faktorer som förklarar denna prisutveck- ling. Den främsta orsaken är handeln med utsläppsrätter som intro- ducerades . Detta i kombination med historiskt sett höga priser på fossila insatsbränslen har påverkat prisnivån kraftigt. Vidare lades andra reaktor ned (orsakade en minskad års- produktion om det året att jämföra med ökad vatten- kraftproduktion om ). 6TP PT PM Småskalig vattenkraft Produktionskostnader, 2008. 7TP PT I detta avsnitt hämtas uppgifterna (förutom figur 2.1) från Prisbildning och konkurrens på elmarknaden (ER 2006:13) (). Årsgenomsnitt av spotmarknadens systempris i prisområde . medelvärde är beräknat t.o.m. november. 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Det finns, enligt , ingen orsak till att förvänta sig en långsiktig återgång till de prisnivåer som rådde fram . Även om det skulle bli ett snabbt fall i bränslepriserna kvarstår utsläppshandelns effekter på elpriset. Till detta kommer också effekterna av den minskade reservkapaciteten i såväl som på kontinenten. Omfattande utbyggnader av ny produktionskapacitet kan förbättra situationen men det är långa ledtider för tillkomsten av nya produk- tionsanläggningar. I beslut om energipolitikens inriktning ingick bl.a. ett mål för att öka den årliga använd- ningen av el som produceras med hjälp av förnybara energikällor. I målet angavs att produktionen av förnybar el ska öka med års nivå fram till år 2010TPF8FPT. Det kan jämföras med energipolitiska stödprogram som innebar en ökning av produktionen med . För att kunna uppfylla målet beslutade 2003TPF9FPT att införa ett system för handel med elcertifikat. Målet med elcertifikatssystemet är att främja och skapa ett stabilt regelsystem för dem som pro- ducerar el med sol, vind, vatten och biobränsle (förnybar el). 8TP PT Prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317. 9TP PT Prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133. som producerar en MWh förnybar el tilldelas av staten ett elcerti- fikat som visar att elen producerats av förnybara energikällor. För att skapa efterfrågan på elcertifikat åläggs elleverantörer och elanvän- dare en skyldighet att varje kalenderår förvärva ett antal elcertifikat i förhållande till sin elförbrukning under kalenderåret. Denna skyl- dighet benämns kvotplikt. Elintensiv industri är undantagen från kvotplikt. För att skapa en växande marknad för elcertifikaten ökar kvotplikten fram . Målet är att den förnybara elproduktionen ska öka med jämfört med nivå. Det betyder att produk- tionen av certifikatberättigad elproduktion ska öka från till , vilket motsvarar av den totala elför- brukningen i . producerades i förnybar el, att jämföra med den totala elproduktionen på . Befintlig storskalig vattenkraft, som inte var elcertifikatsberättigad, stod för huvuddelen av den förnybara andelen. Antalet utfärdade elcertifikat visas i figur 2.2. Figur 2.2 Antal utfärdade elcertifikat En utbyggnad av den förnybara elproduktionen är beroende av att marknadens aktörer får långsiktiga och stabila ekonomiska förut- sättningar. har beslutat om att elcertifikatssystemet ska drivas fram . Systemet kan alltså sägas vara långsiktigt, men vad som kommer att hända med prisnivån på elcertifikat är inte helt Nivån har, sedan elcertifikatssystemets införande vari- erat beroende på utbud och efterfrågan samt elpris. Figur 2.3 Elcertifikatspris och elpris, samt det sammanlagda priset, kr/MWh. Streckad linje är terminspriser. Figuren visar utfallet av elcertifikatpriset och elpriset på Spotmark- naden (Stosek) . Priserna framåt är terminspriser. Det finns ett förhållandevis stort överskott av elcertifikat på marknadenTPF10FPT. /uppgick det till mer än halva den mängd elcertifikat som fordras för att täcka kvotplikt. Den nedgång i prisnivån som skedde av 2006 måste i det perspektivet betraktas som måttlig. Den framtida utvecklingen är till stor del beroende av i vilken mån utbyggnadsplanerna för större kraftprojekt realiseras. Förutom för- väntningar om utbudets utveckling bedöms elpriset inverka på elcerti- fikatpriset så till vida att högre elpriser innebär lägre elcertifikatpriser. Ett högre elpris innebär att en producent kan sälja sina elcertifikat till ett lägre pris och ändå få en lika stor totalintäkt. är ett mål och systemet innebär att bara de mest kostnadseffektiva an- läggningarna byggs. 10TP PT I detta avsnitt hämtas uppgifterna från Elcertifikatsystemet (ET 2006:48). Miljöbonus är ett stöd till vindkraft som innebär en minskning av energiskatten vid produktion av vindkraft. Den som yrkesmässigt levererar el som framställts i ett svenskt vindkraftverk och är skyldig att betala skatt för elleverans till slutkund får göra ett skatteavdrag, en så kallad miljöbonusTPF11FPT. Miljöbonusen infördes på nivån per kWh och var åren som följde lika med energiskatten i (t.ex. var den per kWh) då den började trappas av. Enligt planen ska den avvecklas . är den /kWh för landbaserad och /kWh för havs- baserad vindkraft och för är den noll för landsbaserad och /kWh för havsbaserad enligt tidigare lagt förslag. Nivåerna hanteras dock i budgetpropositionen. fanns den s.k. 9-öringen, ett tempo- rärt driftstöd på per kWh för elproduktionsanläggningar med en effekt om högst 1 500 kW. Syftet var att sänka kostnaden för vindkraftsproducerad el och att förbättra ekonomin för småskaliga elproducenter. Därefter infördes elcertifikatssystemet. Många befintliga elproduktionsanläggningar har tidigare erhållit investeringsstöd av olika slag vilket påverkar totalekonomin för an- läggningarna. Under olika perioder kunde vindkraft, småskalig vattenkraft och biobränslebaserade kraftvärmeanläggningar erhålla investeringsstöd från . genomfördes också lokala investeringsprogram (LIP), vilket ersattes av klimatinvesteringsprogram (KLIMP) där in- vesteringar i förnybar elproduktion har kunnat stödjas. Det här inne- bär att det finns många befintliga produktionsanläggningar som fått ett investeringsstöd och som därför fått bättre ekonomiska förut- sättningar från början än de anläggningar som byggts helt med eget kapital. 2.6Bedömning av den framtida utvecklingen Det finns en mängd potentialbedömningar och prognoser gjorda genom årens lopp, vilka visar på skiftande resultat beroende på vad man velat visa med studien. Potentialbedömningarna kan variera mycket beroende på om man diskuterar teknisk, fysisk, ekonomisk 11TP PT Avdragsrätten upphör när den sammanlagda elproduktionen i vindkraftverket uppgår till 20 000 kWh per installerad kW enligt elgeneratorns märkeffekt. eller praktisk potential. Hur många förnybara elproduktionsanlägg- ningar som kommer att byggas beror på elpriser och ekonomiska förutsättningar i övrigt samt hur olika hinder kan överkommas. Hindren kan vara svårigheter att få tillstånd av olika slag, acceptans och problem med att ansluta anläggningarna till ett befintligt kraft- nät. I långsiktsprognosTPF12FPT, som är en bedömning av vad som kommer in i systemet under nuvarandeTPF13FPT elcertifikats- period och med nuvarande kvoter fram (gäller både stor- och småskalig kraft), görs bedömningen att det kommer att produceras vattenkraft, vindkraft och elproduktion i fjärrvärmenätet (kraftvärme). Hur bränslefördel- ningen kommer att se ut för kraftvärmeproduktionen beror bland annat på bränslepriserna, skatter, pris på utsläppsrätter och kvot i elcertifikatssystemet. Som insatt bränsle i kraftvärmeproduktionen är det naturgas som står för den största ökningen i kraftvärmeverken följt av trädbränsle. Det bedöms att trädbränsle kommer att användas i samma storleksordning som naturgas. Även avfall kommer att öka. Kraftvärme i industrin, så kallat industriellt mottryck, bedöms öka från till drygt . Ingen solel bedöms ha kommit in i kraftsystemet . I Prognoser för utsläpp och upptag av växthusgaserTPF14FPT har prog- nosen för vindkraft höjts till , medan elproduktion i fjärr- värmenätet ligger kvar på samma nivå som i ovanstående prognos. 2.7Biobränslebaserad elproduktion i fjärrvärmesystem I rapporten för kraftvärmeTPF15FPT menade man att fjärrvärmen har en potential att nå marknadsandel av värmemarknaden . Med nuvarande fjärrvärmeunderlag och med nu- varande naturgasnät kan elproduktionen i kraftvärmesektorn öka till el, jämfört med ett utgångsläge på el 2002. Uppskattningen byggde på en utbyggnad av kraftvärme utanför det 12TP PT Långtidsprognos 2006 – enligt det nationella systemet för klimatrapportering (ER 2007:02). 13TP PT Enligt ändringar i lag (2003:113) om elcertifikat som infördes . 14TP PT Prognoser för utsläpp och upptag av växthusgaser, Delrapport 1 i och underlag till Kontrollstation 2008 (ER2007:27). 15TP PT Tid för kraftvärme. befintliga naturgasnätet med andra bränslen än naturgas. Om natur- gasnätet byggs ut till kan elproduktionen istället öka till , eftersom det möjliggör kraftvärmeproduktion med ett högre elutbyte på samma värmeunderlag. Till dessa siffror tillkom industrins mottrycksproduktion om . analyseradeTPF16FPT den svenska kraftvärme- potentialen. Potentialen är i första hand beroende av två faktorer, reinvesteringsbehovet inom befintliga fjärrvärmenät samt den möjliga utbyggnaden av dem. Prognoser gjorda på resultat av en enkätunder- sökning om Svensk Fjärrvärmes medlemmars investeringsplaner visade på en ökad fjärrvärmeleverans med värme fram . Elproduktionen väntades därmed öka från dagens (2005) till . Svensk Fjärrvärme bedömde att fjärr- värmen har en potential att långsiktigt nå av den svenska uppvärmningsmarknaden, vilket motsvarar leveranser om värme jämfört med dagens (2005) värme. Detta skulle ge i storleksordningen totalt el. Svensk Fjärr- värme redovisade också en potentialbedömning över hur mycket kraftvärmen skulle kunna byggas ut i de prognostiserade fjärrvärme- näten, totalt eller med ett större inslag av gas . Utredaren ansåg dock att Svensk Fjärrvärmes potentialbedömning var teknisk snarare än ekonomisk och hans bedömning var att utbygg- naden kommer att bli betydligt mer måttlig. Elforsk hade i rapporten i framtidenTPF17FPT målet att göra en realistisk bedömning av kraftvärmeutbyggnaden . Vid beräkningarna har ett elpris på /MWh och ett ut- släppsrättspris på /ton CO2 använts. Rapporten visar på att den ekonomiskt lönsamma potentialen för elproduktionen i kraft- värmedrift 2015 är el jämfört med dagslägets (2005) el. av bräns- let bedömdes vara biobränslen. Det talas mycket om biobränslebaserad kraftvärme på gårdsnivå, men ännu så länge finns det bara ett fåtal anläggningar. På lång sikt finns det möjligheter att producera el i mikrokraftvärmeanläggningar bestående av gasmotorer eller bränsleceller drivna med vätgas eller flytande bränslen. Kostnaderna för att producera el med dessa tek- niker är höga men om de sjunker betydligt är marknaden stor. Utredningen har inte hittat några gjorda bedömningar på hur stor andel småskalig kraftvärme som kommer att uppföras. 16TP PT Fjärrvärme och kraftvärme (SOU 2005:33). 17TP PT Kraftvärme (05:37), 2005. bedömning är att inom nuvarande elcertifikatssystem endast en marginell andel småskalig kraftvärme kommer att komma in i kraft- systemet. Kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmesystem producerar (2006) el , varav är biobränslebaserad. byggdes ett par mindre kraftvärmeverk baserade på biobränslen. togs också det stora i i drift. Det kommer emellertid inte att vara bio- bränslebaserat. Fram planeras enligt Svensk Fjärrvärmes enkät en ut- byggnad som ger ytterligare el från kraftvärmeverk. Av dessa är knappt producerad med naturgas och med avfall. Då återstår därmed el från biobaserad kraft- värme som bedöms komma in i kraftsystemet . pekar gjorda bedömningar mot en utbyggnad som leder till att kraftvärmen i fjärrvärmesystem kan stå för totalt mellan 18 och el. Hur mycket av detta som kommer att produceras med biobränslen är osäkert, men Elforsk bedömde i Kraftvärme att biobränslena skulle kunna stå för i storleksordningen . Det finns ett fåtal solelsanläggningar i , även om husbehovs- produktionen ökar successivt. Kostnaden för att producera solel har successivt sjunkit och kan solceller vara ett lönsamt alternativ i speciella applikationer där elnät saknas. Däremot är kostnaderna fortfarande för höga för att en kommersiellt självbärande marknad för nätanslutna solceller ska kunna skapas. Enligt Översyn av elcertifikatssystemet, delrapport etapp 2 antas spridningsprocessen i vara relativt långsam och ett antagande är att det kommer att dröja innan en volym på 100 MW kan uppnås. kan dock inte marknaden betraktas som helt kommersiell utan det torde dröja . EnergimyndighetenTPF18FPT bedömer att det kommersiella genombrottet kan ske cirka . Utvecklings- och utbyggnadsperioden kan ta beroende på re- sultaten av pågående forsknings- och demonstrationsprojekt. bedriver ett utvecklingsprojekt, Islandsberg som har som syfte att verifiera grundtekniken. har ett antal genera- torer successivt lagts ut i havet utanför , vilka ska utvärderas inom ramen för projektet. Vilka förutsättningar för ekonomisk kon- kurrenskraft som tekniken har, kan inte utredningen bedöma. En full utbyggnad på uppskattas kunna ta 50 årTPF19FPT. Fram bedöms endast ett fåtal pilotanläggningar ha kommit in i kraftsystemet. Även om det i finns förutsättningar att utvinna geotermisk energi, är de geologiska villkoren för geotermisk elproduktion be- gränsade. De bästa förutsättningarna finns i som har sedimen- tär berggrund och där temperaturen stiger med per kilometer in mot jordens centrum. På de flesta andra platser i där man har kristallint berg, ökar temperaturen med 7–per kilometer. Utvinning av geotermisk energi befinner sig på forsk- ningsstadiet i . Resultaten av tidigare gjorda försök gör att inriktningen i ligger på att producera värme och inte el av geotermisk energi och bedömningen är att ingen elproduktion kommer att ske de närmaste 20 årenTPF20FPT. har bedömt den ekonomiska potentialen för ut- byggnad av de redan exploaterade stora älvarna till maximalt . För småskalig utbyggnad är potentialen cirka 1 TWhTPF21FPT. 18TP PT Forskning och utveckling inom energiområdet.