sou · GXB332 · 2009-04-17 00:00:00 — Men precis som i innefattar detta att redovisa för medborgarna att de får value for money, att ange om kommunen kan förbättra sitt arbete samt redovisa om man nått de nationella mål som har satts upp. Council system visar på ett enkelt sätt allmänheten hur väl deras kommun presterar i olika avseenden. Om man ser till struktur, process och resultat, innehåller PAF- systemet indikatorer inom alla tre områdena, men de redovisas på gruppnivå och man följer inte upp individer på lokal nivå. Man kopplar alltså inte resultat till individ och därigenom får man ingen vetskap om vilken insats som ledde till ett visst resultat. Informationen får man fram genom att samköra register som finns i den nationella statistiken. I PAF-systemet finns också en koppling mellan de indikatorer som redovisas och uppsatta nationella mål, vilket saknas i både IPLOS och Fælles sprog. PAF- systemet kopplar också ekonomisk information till de tjänster som utförs. Kritik har riktats mot PAF-systemet och bl.a. från forskarhåll. Man menar att en kommuns önskan att få högt betyg kan styra behandlingen på ett olyckligt sätt i enskilda fall. Kritiken har också gått ut på att det inte finns incitament till förbättringar för kommuner som har fått den högsta graderingen. Man ifrågasätter också om det datamaterial som underbygger PAF- systemet är tillräckligt tillförlitligt. Inom barnavården i har det utvecklats ett dokumenta- tionssystem för barnavårdsärenden som kallas ().8 LACS har införts i av alla local authorities i och . Inom systemet har man identifierat ett antal centrala behovsområden; hälsa, utbildning, känslo- och beteendemässig utveckling, identitet, familj och sociala relationer, socialt uppträdande samt förmåga att klara sig själv. Uppgifterna registreras på ett systematiskt sätt med standard- iserade inslag. Avsikten med systemet är också att man i och ska kunna ställa samman data för forskning på nationell nivå. 8 Motsvarande system har prövats i av i ett antal kommuner; Barns Behov i Centrum (BBiC). Våra förslag: Lagen (2009:000) om behandling av personuppgif- ter inom och lagen (2009:000) om Socialstyrel- sens behandling av personuppgifter inom samt kompletterande förordningar och de ändringar vi föreslår i andra författningar ska träda i kraft . med att de nya lagarna och tillhörande förordning- ar träder i kraft ska lagen (2001:454) om behandling av person- uppgifter inom upphöra att gälla. Vidare ska för- ordningarna (1981:1370) om skyldigheten för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter och förordningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade, upphöra att gälla . De nya lagar vi föreslår för behandlingen av personuppgifter inom – lagen (2009:000) om behandling av personuppgif- ter inom och lagen (2009:000) om behandling av personuppgifter inom – bör kunna träda i kraft . Detsamma gäller de ändringar vi föreslår i socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade, sekretesslagen (1980:100), patientdatalagen (2008:355), lagen (1998:543) om hälsodataregister, lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anled- ning av brott m.m., samt lagen (1996:1156) om receptregister. De nya föreslagna förordningarna – förordningen (2009:000) om behandling av personuppgifter inom , förordning- en (2009:000) om behandling av personuppgifter inom , förordningen (2009:000) om behandling av personuppgifter om ekonomiskt bistånd m.m., för- ordningen (2009:000) om behandling av person- uppgifter om insatser för barn och unga, förordningen (2009:000) om behandling av personuppgifter om insatser för personer med missbruks- och beroendeproblematik, förordningen (2009:000) om behandling av personuppgifter om insatser för stöd och service till funktionshindrade, förordningen (2009:000) om behandling av personuppgifter om insatser för äldre och personer med funktionsnedsättning m.fl., samt personuppgifter om insatser för brottsoffer – bör samtliga också kunna träda i kraft . Detsamma gäller de ändringar som vi föreslår i förordningen (2001:707) om patientregister hos , förordningen (2001:708) om medicinskt födelseregister hos , för- ordningen (2001:709) om cancerregister hos , för- ordningen (2006:363) om läkemedelsregister hos , förordningen (2006:94) om register hos över insat- ser inom den kommunala hälso- och sjukvården, samt förordning- en (2008:194) om tandhälsoregister hos . bör lagen (2001:454) om behandling av personuppgif- ter inom samt förordningen (1981:1370) om skyl- digheten för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter och förordningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade, upphöra att gälla. De nya lagarnas bestämmelser om skadestånd bör tillämpas en- dast om den omständighet som yrkandet hänför sig till har inträffat efter det att lagen trätt i kraft. Har omständigheten inträffat tidiga- re tillämpas i stället skadeståndsreglerna i personuppgiftslagen (1998:204). I övrigt gör vi den bedömningen att behandling av per- sonuppgifter och andra uppgifter som utförs enligt lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom , utan ytterligare övergångsbestämmelser direkt kan omfattas av be- stämmelserna i den nya lagstiftningen när den träder i kraft. 20 Konsekvenser av våra förslag Vår bedömning: Våra förslag kommer att ge förutsättningar att bedriva socialtjänst på ett effektivt och rationellt sätt. Förslagen ger utökade möjligheter för och kommunerna att framställa statistik och göra uppföljning, utvärdering samt säkerställa kvaliteten på vård, omsorg och insatser. Dessutom leder förslagen till en möjlighet att få till stånd ett utökat utbyte av uppgifter mellan och hälso- och sjukvården. Det ovan nämnda – sammantaget med förslagen att man inom i en större omfattning ska kunna använda sig av personnummerbaserad statistik samt förbättra möjligheterna till verksamhetsuppföljning – kan förväntas innebära besparingar genom effektivitetsvinster. Våra förslag innebär en ökad uppgiftslämnarbörda för kom- munerna. Denna utökade börda och därmed följande kostnader bör dock kompenseras av det faktum att kommunerna, genom våra förslag, i ett tidigare skede än nu ges möjlighet att ta del av resultatet som en följd av de inlämnade uppgifterna, t.ex. i form av preliminär statistik eller öppna jämförelser baserade på ett preliminärt resultat. Kommittéer som tillkallats på grund av ett regeringsbeslut och som har ett utredningsuppdrag ska enligt kommittéförordningen (1998:1474) genomföra konsekvensanalyser i skilda hänseenden beträffande de förslag som framställts. Vad som sägs i förordningen om kommittéer gäller också särskilda utredare. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kom- muner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkande. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i öv- rigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och in- täktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kom- Konsekvenser av våra förslag mittén eller utredaren föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna också i det avseendet anges i betänkandet. Det- samma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och för det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättning- ar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möj- ligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Våra förslag angående utökade möjligheter att använda person- nummerbaserad statistik i stället för mängdbaserad sådan, förbätt- rad möjlighet till uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring samt utökade möjligheter till gemensamma verksamhetsuppfölj- ningar m.m. mellan och hälso- och sjukvården, kan förväntas innebära besparingar genom effektivitetsvinster. En avvägning har i samtliga delar gjorts mellan de allmännas in- tressen och den enskildes behov av skydd för den personliga integ- riteten. Särskild hänsyn har tagits till de integritetsaspekter som följer av omfattande automatiserade uppgiftssamlingar i myndig- hetsverksamhet. Våra författningsförslag kommer inte att innebära några kostna- der för pågående verksamhet. De befintliga datorsy- stemen kan bibehållas. Förslagen innebär en lagstiftning som är teknikneutral. Våra förslag möjliggör härigenom att de befintliga datorsystemen kan utvecklas ytterligare och att nya datorsystem kan tillskapas utan att det blir nödvändigt att ändra re- gelverket. Våra förslag medför att kommunerna (socialnämnderna) – till skillnad från – ska vara skyldiga att till lämna uppgifter, inte enbart avseende angelägna statistiska ändamål och officiell statistik, utan numera också för annan statistik och för uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring. Dessutom föreligger en utökad arbetsbelastning för en socialnämnd genom att nämnden – enligt våra förslag – ska stå som ansvarig för att leverera uppgif- ter, inte enbart från sin egen kommunala verksamhet, utan även till slussa vidare uppgifter från sådan enskild verk- samhet som är knuten till den kommunala . Det anförda leder alltså till en utökad uppgiftslämnarbörda för kommunerna och därmed följande kostnader. I ett sådant sam- manhang är det av vikt att framhålla att , vid en eventuell ökning av uppgiftsbördan, gör noggranna beräkningar av Konsekvenser av våra förslag de kostnader som kan uppkomma och att myndigheten därvid överväger om nyttan av den ökade rapporteringen står i proportion till dessa kostnader samt den belastning det innebär för kommu- nen. I sammanhanget ska dock även betonas att uppgiftsbördan delvis kompenseras genom våra föreslagna åtgärder att uppgiftsflö- det till och inom underlättas. Kommunerna bör här- igenom i ett tidigare skede än vad som är fallet kunna ta del av resultatet till följd av de inlämnade uppgifterna. Fördelen med detta väger enligt vår mening till viss del upp nackdelen med den utökade uppgiftslämnarbördan. Därtill bör läggas att Kommuner och Landsting själva efterfrågat snabbare resultat av inlämnade uppgifter. bör också framhållas att kommunerna, efter uppma- ning av , – på frivillig basis – lämnar upp- gifter som bl.a. ligger till grund för publicering av öppna jämförel- ser, trots att kommunerna inte lagligen är skyldiga härtill. Arbets- bördan för kommunerna torde därigenom, jämfört med , i praktiken inte komma att öka i någon nämnvärd omfattning. Vissa utbildningsinsatser kan komma att krävas. Vi bedömer att dessa, jämfört med den fortlöpande vidareutbildningen av persona- len inom , inte är mer omfattande än att de kan täckas av ordinarie anslag. I de allmänna övervägandena i kap. 10–19 finns det kommentarer till våra föreslagna nya lagar och förordningar samt till de ändringar i gällande lagar och förordningar som vi föreslår. Vi anser det där- för inte nödvändigt med särskilda författningskommentarer av tra- ditionellt slag. För att göra det lättare att återfinna de aktuella av- snitten i de allmänna övervägandena, återfinns nedan uppställningar med hänvisningar till rätt avsnitt. 21.1Förslaget till lag om behandling av personuppgifter inom 1–3 §§ 11.2.2, 11.3.1–11.3.3 21.2Förslaget till lag om behandling av personuppgifter inom 1–3 §§ 11.1 och 11.5 4 § 11.2.1 och 11.5 5 § 11.2.2 och 11.5 6 § 11.2.2, 11.3.1–11.3.3 och 11.5 7 § 11.2.3 och 11.5 8 § 11.2.4 och 11.5 9 § 11.2.5 och 11.5 10 § 11.2.6–11.2.8 och 11.5 11 § 11.2.9 och 11.5 12 § 11.4.1–11.4.5 och 11.5 21.3Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 7 kap. 3 § och 12 kap. 1 § Följdändringar, se 21.1. 12 kap. 5 § 21.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade 21 c § och 23 a § Följdändringar, se 21.1. 21.5Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap. 4 § 7 kap. 4 a § 9 kap. 4 a § 12.3, 13.4.4, 14.7.4 14 kap. 3 § 21.6Förslaget till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) 2 kap. 4 § 21.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:543) om hälsodataregister 21.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister 21.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Följdändring, se 21.1 21.10Nya förordningar knutna till ny lagstiftning enligt 21.1 och 21.2 kap. ovan Förslag till förordning om behandling av personuppgifter inom Förslag till förordning om behandling av personuppgifter inom Återges sammantaget i 11.7 kap. 21.11 Övriga nya förordningar Förslag till förordning om behandling av personuppgifter om ekonomiskt bistånd m.m. Förslag till förordning om behandling av personuppgifter om insatser för barn och unga Förslag till förordning om behandling av personuppgifter om insatser för personer med missbruks- och beroendeproblematik Förslag till förordning om behandling av personuppgifter om insatser för stöd och service till funktionshindrade Förslag till förordning om behandling av personuppgifter om insatser för äldre och personer med funktionsnedsättning m.fl. Förslag till förordning om behandling av personuppgifter om insatser för brottsoffer m.fl. Återges sammantaget i 14.7.2 kap. 21.12 Ändringar i förordningar Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:707) om patientregister hos Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:708) om medicinskt födelseregister hos Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:709) om cancerregister hos Förslag till förordning om ändring i förordningen (2006:363) om läkemedelsregister hos Förslag till förordning om ändring i förordningen (2006:94) om register hos över insatser inom den kommunala hälso- och sjukvården Förslag till förordning om ändring i förordningen (2008:194) om tandhälsoregister hos Återges sammantaget i 14.7.1 kap. Översyn av behandlingen av personuppgifter En särskild utredare ska se över hur behandlingen av person- uppgifter inom regleras samt lämna de förslag till författningsändringar som utredaren anser behövliga för att åstadkomma en välfungerande och sammanhållen reglering av området. Regleringen ska syfta till att förbättra möjligheterna att framställa statistik och göra verksamhetsuppföljning samt säker- ställa kvaliteten på vård, omsorg och insatser inom . Utredaren ska vid utformningen av samtliga förslag göra avvägningar mellan behovet av skydd för den personliga integri- teten och motstående enskilda och allmänna intressen samt redogöra för samtliga förslags konsekvenser för den personliga integriteten. Utredaren ska inom ramen för uppdraget överväga för vilka ändamål behandling av personuppgifter bör vara tillåten inom . Utredaren ska därvid särskilt noga överväga hur möjligheterna till verksamhetsuppföljningar inom och mellan olika verksamheter kan förbättras. Detsamma gäller olika huvudmäns möjligheter att göra gemensamma verksamhetsuppföljningar. I uppdraget ingår bl.a. att bedöma i vilken mån och på vilket sätt personnummerbaserad statistik kan bidra till målsättningen att åstadkomma bättre uppföljningar och en ökad kvalitet i verksam- heterna. Om utredaren finner att det finns förutsättningar att på olika sätt förbättra uppföljningsverksamheten ska denne lämna förslag till hur detta kan regleras. Förslagen ska omfatta uppfölj- ningar som görs lokalt, regionalt och nationellt. I uppdraget ligger även att särskilt noga analysera de juridiska förutsättningarna för ett nationellt system för öppna jämförelser såväl inom område som mellan den vård, omsorg och de insatser som bedrivs inom och sådan vård som bedrivs inom hälso- och sjukvården samt att lämna förslag till bestämmelser som möjliggör ett sådant system. Utredarens förslag ska vara förenliga med personuppgiftslagen (1998:204) och och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (CELEX-nr 395L0046). I sammanhanget bör innebörden av kraven på lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda personuppgifter från förstöring eller förlust och mot bl.a. otillåten spridning och tillgång samt annan otillåten behandling uppmärksammas särskilt. Utredaren ska vid utförandet av uppdraget särskilt uppmärk- samma frågor om sekretess för olika myndigheter och tystnadsplikt för enskilda, t.ex. behovet av sekretess- och tystnadspliktsbrytande bestämmelser om uppgiftsskyldighet för olika myndigheter och enskilda som bedriver motsvarande verksamhet. Utredaren ska redovisa uppdraget . Behandling av personuppgifter inom Ett viktigt underlag för utformningen av verk- samhet och insatser är en ändamålsenligt uppbyggd statistik. Statistiken kan användas som underlag för olika beslut som är av betydelse för enskilda individer som har behov av vård, omsorg och insatser inom bl.a. . Detta gäller såväl de beslut som fattas på nationell nivå som de beslut som fattas på kommun- och landstingsnivå. Många av dessa beslut förutsätter tillgång till relevant statistik. Exempelvis behövs statistik för att mäta effekter av olika insatser och de resultat som uppnås. Utan sådana mät- ningar är det svårt att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten inom bl.a. . Den statistik avseende insatser inom som framställs är i många fall mängdbaserad. Detta innebär att uppgifter om dessa insatser levereras i aggregerad form till statistik- producenten. Det gäller t.ex. uppgifter om antal personer som beviljats en insats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453 SoL). Antalsuppgifter från olika uppgiftslämnare summeras av statistik- producenten till lokal, regional eller nationell statistik. Uppgifts- lämnarens sammanställningar kan grundas på personuppgifter, men personidentifikationen ingår inte i de sammanräkningar som skickas till statistikproducenten. Med personnummerbaserad statistik avses statistiska samman- ställningar av uppgifter som är relaterade till enskilda individer. Uppgifterna består i sin obearbetade form av en personidentifika- tion (personnummer) till vilken en eller flera variabler knutits med för individen gällande mätvärden. Personnummerbaserad statistik har ett antal fördelar jämfört med mängdbaserad statistik. Kvaliteten på statistiken i ett person- nummerbaserat system är högre då den ger möjligheter att rätta till felaktigheter (t.ex. dubbletter) som inte framkommer i mängd- baserad statistik, och den gör det möjligt att räkna antalet personer som får olika insatser . In- och utflöde av personer i vård- och omsorgssystem kan också följas, varvid det blir möjligt att utläsa hur länge personer får insatser och att följa hur insatserna som enskilda får förändras över tiden. Statistiken blir också mer flexibel och tabeller kan utformas efter aktuellt behov, t.ex. med valfri åldersindelning eller redovisning av nytill- komna brukare . Vidare kan man göra kompletteringar med annan information (t.ex. bakgrundsdata) och under vissa förutsättningar sambear- betningar med andra informationssystem som innehåller person- uppgifter. Longitudinella studier, där utvecklingen för grupper av brukare kan följas , möjliggörs genom att statistiken är personrelaterad. Sammantaget innebär dessa fördelar med personnummerbaserad statistik möjligheter till fördjupade analyser av insamlade uppgifter och förbättrade förutsättningar för planering, uppföljning, utvärde- ring och för forskning och utveckling och därmed ökad kvalitet. Att ha ett personnummerbaserat statistiksystem istället för ett mängdbaserat innebär också en minskad börda att lämna uppgifter för kommunerna m.fl. Det beror på att uppgiftslämnarna ska rapportera uppgifter endast en gång per individ i stället för att göra summeringar av individposter till ett flertal fastställda statistik- matriser med olika indelningar och att uppgift om kön och ålder och vissa bakgrundsdata då inte längre behöver rapporteras in. Personnummerbaserad statistik bidrar också till att göra det möjligt att mäta produktiviteten inom offentlig verksamhet. Det är grundläggande för att på ett strategiskt sätt kunna verka för att öka produktiviteten. Mått på produktivitet efterfrågas även i direktiv från () för att man ska kunna beräkna produktionen av offentliga tjänster i nationalräkenskaperna. finns det fyra personnummerbaserade register som förs vid socialtjänstavdelningens statistikenhet på : ekonomiskt bistånd enligt SoL, insatser för barn och unga enligt SoL och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), tvångsvård av vuxna missbrukare enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) och insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS). Inom äldre- och handikappomsorgen pågår ett utvecklingsarbete som bl.a. innebär att personnummerbaserade uppgifter på nationell nivå ska kunna samlas in , avseende situationen . Personnummerbaserad, totalräknad statistik över insatser för äldre och personer med funktionshinder ska samlas in fr.o.m. . Regeringen anser att förutsättningarna för att genomföra verk- samhetsuppföljningar inom behöver förbättras. Ett sätt att nå denna målsättning är att utvidga möjligheterna att genomföra utvärderingar på grundval av personnummerbaserad statistik. Frågan om behandling av personuppgifter inom innefattar avvägningar mellan skyddet för den personliga integri- teten å ena sidan och viktiga samhällsintressen å den andra. Skyddet för den enskildes integritet är inte absolut, utan den enskilde får i vissa fall acceptera intrång till förmån för viktiga motstående intressen. I regeringsformen (RF) föreskrivs bl.a. att det allmänna ska värna om den enskildes privatliv och familjeliv (1 kap. 2 § RF). Varje medborgare ska i den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk data- behandling (2 kap. 3 § andra stycket RF). I personuppgiftslagen (1998:204, PuL) finns allmänna bestäm- melser till skydd för den enskildes personliga integritet vid behandling av personuppgifter. Med behandling inbegrips t.ex. insamling, registrering och olika former av utlämnande av upp- gifter. Genom PuL införlivas och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Direk- tivet är inte ett minimidirektiv. Det är därför inte tillåtet att före- skriva eller behålla vare sig ett bättre eller ett sämre skydd för den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter eller för det fria flödet av sådana uppgifter än vad som följer av direktivet. PuL ska tillämpas vid behandling av personuppgifter om inte avvikande bestämmelser finns i lag eller förordning. Sådana bestäm- melser får dock inte strida mot dataskyddsdirektivet. För finns sådana avvikande bestämmelser i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom (SoLPuL). I SoLPuL anges de undantag och preciseringar i för- hållande till PuL som är nödvändiga i verksamhet. I SoLPuL görs inte någon uppräkning av för vilka ändamål som behandling av personuppgifter får ske. Istället anges att behand- lingen får ske endast om den är nödvändig för att arbetsuppgifter inom ska kunna utföras (9 § SoLPuL). Vad som avses med socialtjänst i lagens mening anges i 2 § SoLPuL. Där anges bl.a. verksamhet enligt socialtjänstlagen, den särskilda lagstiftningen om vård utan samtycke av unga (LVU) eller av missbrukare (LVM) och lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt att med socialtjänst avses även tillsyn, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administra- tion av verksamheterna. SoLPuL ska inte tillämpas vid behandling av personuppgifter för forsknings- eller statistikändamål (3 § SoLPuL).