sou · GWB364 · 2009-01-01 00:00:00 — Mångfalden kan också stärkas genom en variation i produktionsformer och med utomståendes medverkan samt genom en bredd i utbudet av olika programgenrer (se kap. 10–12). I anslagsvillkoren finns ett villkor som säger att andelen allmän- produktion i SVT:s och SR:s rikssändningar som produceras utan- 3 Sändningstillstånden för och . Demokrati, spegling och mångfald för ska uppgå till . Målsättningen med detta krav är att ge goda förutsättningar för att förhållanden i hela landet ska kunna speglas i programutbudet. Termen allmänproduktion definieras på olika sätt inom SR och SVT. I SR:s allmänproduktion ingår inte nyhetssändningar på svenska och finska, P2:s, P3:s och P4:s nattsändningar, invandrarspråken, radiosporten och P2:s levande musik i . Sameradion, meänkieli och chib räknas i sin helhet som allmänproduktion utanför . Inom SVT räknas program med undantag av nyheter, sportevenemang, programmet 24 direkt, service och program- skarvar som allmänproduktion. Som villkoret är utformat menar man antalet producerade timmar. 55-procentsregeln ska tas bort Jag anser att regeln om att andelen av allmänproduktionen i SVT:s och SR:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till är problematisk av flera skäl. Bestäm- melsen bidrar inte i sig till att SR och SVT i högre utsträckning speglar hela landet i sina program. Det är viktigare att företagen för en djupare diskussion om vilken typ av program som bör produce- ras för att uppnå speglingsmålet än att de fokuserar sin kraft på att uppnå en viss procentsats. En 55-procentsregel kan tolkas, och i värsta fall fungera, som en övre gräns för hur stor andel av produk- tionen som ska förläggas utanför . Att spegla landet innebär bland annat att den regionala och lokala särarten lyfts fram. Detta mål uppnås inte per automatik genom att programmen pro- duceras utanför . 55-procentsregeln kan också komma i konflikt med de effekti- vitetskrav som företagen måste möta (se kap. 4). Företagen bör själva få bedöma hur de ska använda sina resurser effektivast för att uppnå alla de mål och uppgifter de är ålagda. Regeln kan även stå i konflikt med ambitionen att öka inslaget av externt producerade program. Externa produktionsbolag (större än fåmansföretag) finns och nyetableras på radio- och TV- området framför allt i och . Public service- företagen har påpekat att det är allt svårare att klara uppdraget att av utbudet i rikskanalerna ska vara producerat utanför . Detta när produktion genom externa utlägg styrs om Demokrati, spegling och mångfald från produktion i landet till externa produktionsbolag med pro- duktionsort . Jag har principiella invändningar mot att detaljstyra public ser- vice-företagens verksamhet. Att använda statiska procentregler som styrmedel ger uttryck för en misstro mot att företagen skulle kunna uppfylla sina övergripande mål utan detaljregleringar från statsmakternas sida. Jag anser att public service-företagen själva ska avgöra på vilket sätt de ska arbeta för att förverkliga sina uppdrag. Även utan 55-procentsregeln gäller att SR och SVT ska ha en decentraliserad organisation för att spegla respektive områdes sär- prägel och egenart. Därtill gäller enligt sändningstillstånden att SR och SVT i sitt programutbud ska spegla hela landet. Mot denna bakgrund föreslår jag att nuvarande villkor om att andelen av allmänproduktionen i SVT:s och SR:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till ska tas bort. 8 Språkliga och etniska minoriteter Bedömning: Utbudet för språkliga och etniska minoriteter bör fortsättningsvis vara ett prioriterat område för public service- företagen och fortsätta att utvecklas. Förslag: Utbudet på chib ska öka betydligt. Enligt sändningstillstånden ska public service-företagen prioritera verksamhet för språkliga och etniska minoriteter. De nationella minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib ska inta en särställning i programverksamheten. Public service-företagen har möjlighet att sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser och ska ha dialog med berörda grupper (se vidare avsnitt. Förslaget innebär att utbudet på chib ska öka. I är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar erkända som nationella minoriteter och deras språk, samiska (alla varieteter) finska, meänkieli, chib (alla varieteter) och jiddisch är erkända som nationella minoritetsspråk. Skyddet av nationella minoriteter, deras språk och kultur, är ett led i värnandet om de mänskliga rättigheterna som tar sin utgångspunkt i en rad internationella konventioner, däribland FN:s konvention om med- borgerliga och politiska rättigheter. På europeisk nivå regleras minoritetspolitiken i två konventioner, dels Ram- konventionen om skydd för nationella minoriteter, dels Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Språkliga och etniska minoriteter konventionerna och därigenom på olika sätt åtagit sig ett särskilt ansvar att skydda nationella minoriteters fortlevnad.1 Public service-företagen sänder på finska, samiska, meänkieli, chib och jiddisch. Jiddisch intar inte en särställning i programutbudet liknande den för övriga nationella minoritets- språk. I den proposition som lade grunden för minoritets- politik gjordes bedömningen att jiddisch talas av för få i för att motivera en särställning i public service. Däremot framhölls att public service-företagen i sitt utbud ska ta hänsyn till att jiddisch är ett nationellt minoritetsspråk.2 Genom att jämföra antalet sända timmar på respektive språk kan man få en uppfattning om public service-företagens utbud för nationella minoriteter. SR sänder program både rikstäckande och lokalt. Alla kanaler finns också tillgängliga på där en stor del av utbudet finns åtkomligt i efterhand och nyheter och programtablåer publiceras på det egna språket. ökade antalet sända timmar i radio från 6 241 . Ökningen beror på att inräknas även sändningar på Internet och via DAB. Sändningar på finska och meänkieli utgör den största delen följt av samiska och chib. Tabell 8.1 Antal timmar radio på nationella minoritetsspråk 2001–2006 Källa: SR:s public service-redovisningar 2002–2006. SR Sisuradio svarar för sändningar på finska, meänkieli och sverigefinska medan SR Sámi Radio svarar för sändningar på 1998/99:143, Nationella minoriteter i , bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69. Språkliga och etniska minoriteter Samiskan består av flera dialekter (varieteter) som alla är skyddade som minoritetsspråk. Program sänds på alla dialekter, dvs. syd-, nord- och lulesamiska. Sändningarna består av ett brett utbud av program med allt från nyheter, samhällsinformation och sport till kultur- och barnprogram. Sisuradio och Sámi Radio samarbetar också med SVT, NRK och YLE bl.a. när det gäller sändningar till den samiska befolkningen i norra , och och de utbyter också program. Sámi Radio sänder Internetkanalen SR Sápmi med samisk musik dygnet runt. SR driver också en internationell nyhetskanal på Internet tillsammans med NRK i och TV i . Syftet är att utveckla nyhets- och samhällsbevakningen i . Enligt överenskommelsen mellan public service-företagen svarar SR för merparten av sändningarna på chib. SR sänder framförallt nyhets-, debatt- och kulturprogram på chib på dialekterna arli, lovari, kaale och kelderasch. Dessa är de vanligaste av cirka 20 romska dialekter som talas i Sverige.3 sänder SR också berättelser för barn på nationella minoritetsspråk inklusive jiddisch. Sändningarna omfattar fem program på respektive språk och sänds på . Den största delen av SVT:s sändningar på minoritetsspråk utgörs av nyhets- och samhällsprogram, underhållning och program för barn och unga. Finska och samiska står för den allra största delen av sändningarna. Program på meänkieli och chib utgör en mycket liten del av utbudet. Tabell 8.2 Antal timmar TV på nationella minoritetsspråk 2001–2007 Källa: SVT:s public service-redovisningar 2002–2007. 3 , Det romska språket och romsk språkvård i , 25/3 2008. Språkliga och etniska minoriteter ökade antalet timmar på minoritetsspråk . Sändningar på finska och samiska har ökat mest och meänkieli och chib har minskat något. UR producerar framför allt utbildningsmaterial och program för barn och unga på finska, samiska, meänkieli och chib men väljer att prioritera olika språk under vissa år. priorite- rades sändningar på finska och samiska. Enligt UR:s public service- redovisning 2007 sändes TV och radio för språkliga och etniska minoriteter. Föregående år sändes TV och radio. UR:s utbud finns tillgängligt på landets mediecentraler. gjordes 11 925 lån av TV-program och 3 089 lån av radioprogram för nationella och övriga språkliga och etniska minoriteter vilket är en ökning med cirka 1 000 respektive 100 lån jämfört med . Till detta kommer uppspelning av program på . 8.2Övriga språkliga och etniska minoriteter är ett mångkulturellt samhälle och berikat med personer med olika språk och annan etnicitet än svensk. av befolkning har utländsk bakgrund och totalt finns i knappt 200 olika nationaliteter och nästan lika många språk. I överenskommelsen mellan public service-företagen framgår att SR och UR ska sända program på språk som är särskilt riktade till språkliga och etniska minoriteter. SR sänder på albanska, arabiska, assyriska, kurdiska, persiska, somaliska, engelska och serbiska/kroati- ska/bosniska. Sändningarna går i P2 och alla språk har en egen sida på med bland annat nyheter och programtablå och där sändningarna finns tillgängliga i efterhand. sändes program på dessa språk vilket är en ökning . Arabiska och kurdiska utgör den största delen följt av persiska och assyriska. SR:s sänd- ningar vänder sig till de grupper som är nya i eller inte kommit in i samhället . Exempelvis gjordes en omprioritering av verksamheten på grund av en tilltagande invandring från . SR sänder också nyheter på lätt svenska vilket är betydelsefullt för personer som har svårt att ta till sig svenska. På finns musik- kanalen SR Världen som sänder musik från hela världen. Språkliga och etniska minoriteter UR gör TV-program på lättläst svenska och tillgängliggör genom textning och dubbning delar av det ordinarie utbudet på bl.a. arabiska, albanska, bosniska, persiska, somaliska, spanska, kurdiska och turkiska. gjordes bl.a. särskilda satsningar på matematik. 8.3Ett prioriterat område som bör fortsätta utvecklas Public service har ett viktigt ansvar att nå ut till och spegla mångkulturella befolkning (se kap. 7). För att göra detta krävs att utbudet görs tillgängligt för språkliga och etniska minoriteter. Dessa grupper har delvis olika förutsättningar och behov. Natio- nella minoriteter har i regel inga problem att ta till sig det ordinarie programutbudet utan snarare ett behov av och en rätt att bibehålla och utveckla sitt språk och sin kultur.4 Övriga språkliga och etniska minoriteter kan däremot ha svårigheter att ta till sig utbudet på svenska. Program på det egna språket är därför särskilt viktigt för att sprida information och för att känna delaktighet i det svenska samhället. Finska, samiska, meänkieli och chib ska fortsättningsvis inta en särställning i public service-företagens programutbud. Jag bedömer att verksamhet av, för och med nationella minoriteter även fortsättningsvis bör vara ett prioriterat område och fortsätta utvecklas. Detsamma gäller för övriga språkliga och etniska minoriteter. Fler förbättringar kan till exempel göras genom att öka sändningstiden, förändra sändningstider och ytterligare utnyttja Internet och andra digitala tekniker. UR kan också genom sitt uppdrag på utbildningsområdet i högre grad bidra till att öka till- gängligheten till utbildningsprogram på nationella minoritets- språk.5 Ytterligare förbättringar kan göras genom att uppmärksamma jiddisch i större utsträckning än vad som gjorts tidigare. Även om jiddisch inte intar en särställning i likhet med övriga nationella minoritetsspråk och full språkfärdighet inte föreligger hos alla judar är 4Council of , Recommendations RecChL(2006)4 of on the application of Charter for Regional or Minority Language by . 5Council of , Recommendations RecChL(2003)1 of on the application of Charter for Regional or Minority Language by . Språkliga och etniska minoriteter sändningar på jiddisch viktigt för att bevara och utveckla jiddisch som nationellt minoritetsspråk.6 8.4Utbudet på chib ska öka betydligt I förhållande till sändningar på finska, samiska och meänkieli är utbudet på chib mycket litet. Jag anser att en särställning förutsätter ett betydligt mer omfångsrikt utbud än . Utbudet på chib ska därför öka betydligt . Jag anser att sändning på de största dialekterna arli, lovari, kaale och kelderasch är tillräckligt. Utökade satsningar på chib bör göras utan att det påverkar resurserna för sändningar på övriga språk. En begränsande faktor kan emellertid vara att mycket få journalister behärskar ett visst språk. 6 , Jiddisch – språk utan land med hemvist i : Åtgärder för att stärka och utveckla jiddisch 2007, Judiska centralrådet i , . 9 Barn och unga Bedömning: Program av hög kvalitet för och med barn och unga bör vara ett prioriterat område för public service. En av public service-företagens viktigaste uppgifter är att erbjuda ett varierat och brett utbud av program för och med barn och unga som på barns och ungas egna villkor förmedlar nyheter och fakta samt kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av och världen. Program av hög kvalitet för och med barn och unga är en viktig fråga för public service. SR och UR är de enda radioföretagen som sänder program riktade direkt till barn och unga. På motsvarande sätt förekommer nyhets- och faktaprogram riktade till barn och unga, enligt tidigare studier från och , endast i SVT:s kanaler.1 UR har i sitt utbud ökat andelen program som riktar sig till förskolan och ungdomsskolan. Public service-företagen har även till uppgift att i sin programverksamhet ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn och unga som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper. Både UR och SVT ska även ta särskild hänsyn till barn och unga som har teckenspråk som första språk. Public service-verksamheten utgör ett alternativ och en motvikt till de kommersiella radio- och TV-företagen, vars utbud till stor del utgörs av utländska animerade program och genom att den kommersiella radion i princip bara sänder musik. I propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmän- hetens tjänst 2007–2012 (prop. 2005/06:112) framhöll regeringen att public service-företagen särskilt borde utveckla programidéer för de äldre barnen och ungdomarna. Det är i dessa grupper som kon- kurrensen från de kommersiella medierna är som störst. 1 Detta bekräftades även i Mångfald och kvalitet: Public service-TV 1998–2006 – en utvärdering, , Rapport nr 22 (2007). ungdomar väljer även att i högre utsträckning se och höra program som riktar sig till vuxna. Public service-företagen har intensifierat sitt arbete med att nå dessa grupper. SVT har t.ex. ökat det dagliga barn- och ungdomsutbudet och denna ökning har riktats mot de äldre barnen. SR startade lokala sändningar i på en egen fre- kvens under namnet Din Gata för att nå ungdomar och låta unga göra radio. UR har 2006 under vardagskvällarna på bästa sändnings- tid haft ett sändningsblock med TV-program för ungdomar. Enligt direktivet ska jag väga in de synpunkter och förslag om radio och TV i allmänhetens tjänst som framförts i betänkande Tänka framåt, men göra nu: Så stärker vi barnkulturen (SOU 2006:45), liksom remissutfallet i relevanta delar. I betänkandet poängteras public service-företagens unika möjligheter att sprida kultur av hög kvalitet till barn och ungdomar i hela landet. Utred- ningen menade dock att företagens arbete med barn och ungdomar kunde förbättras. SVT borde bl.a. öka egenproduktionen av barn- program och värna återväxten av kvalificerade producenter och manusförfattare som gör program för barn och unga. SVT borde öka både volymen och kvaliteten i gestaltande produktioner för barn. SR borde öka sändningstiden för de yngre ansåg Barnkultur- utredningen. Endast av SR:s utbud var riktade till barn och till målgruppen 9–, vilket skulle kunna förklara de låga lyssnarsiffrorna för SR:s barnprogram. Utredningen önskade även att SR skulle våga satsa på nyskriven dramatik och öka barns och ungas möjlighet att komma i kontakt med musikaliska genrer av hög kvalitet i radio och TV. ansåg att UR:s utbud präglades av hög kvalitet, men att det fanns brister i hur programmen spreds till skola och förskola. Utredningen föreslog att UR förutom genom medie- och AV-centraler också skulle sprida utbudet genom folk- biblioteken. UR:s roll inom det mediepedagogiska området lyftes fram av utredningen. Den föreslog att UR tillsammans med , lärarutbildningarna och de regionala resurscentrumen för film och video skulle arrangera regionala kurser i mediepedagogik för lärare i förskolan, skolan och . UR ställde sig i sitt SOU 2008:64 Barn och unga remissvar positivt till båda förslagen som skulle stärka deras mediepolitiska uppdrag. Public service-företagen erbjuder ett varierat och brett utbud av program för barn och unga på barns och ungas egna villkor. Jag bedömer att detta bör vara ett prioriterat område för public service- företagen. I sina mål för tillståndsperioden –2009 har företagen deklarerat att de ska öka tillgängligheten för barn och unga genom särskilda programsatsningar. Mot bakgrund av förslag välkomnar jag de satsningar som public service-företagen gör. 10 Kultur och underhållning Public service-företagen har ett omfattande kulturansvar. I sändnings- tillstånden för SVT och SR står bland annat att de ska erbjuda ett mångsidigt utbud av program med hög kvalitet. De ska själva och i samarbete med utomstående producenter och utövare i det svenska kulturlivet svara för en omfattande produktion av kulturprogram i vid mening och särskilt på det svenska språket. Föreställningar, konserter och andra kulturhändelser ska göras tillgängliga för hela publiken genom samarbeten med kulturinsti- tutioner samt fria kulturproducenter på skilda kulturområden i hela . SR och SVT kan i detta avseende spela en viktig roll för att öka tillgängligheten av de nationella kulturinstitutionerna Kungliga Dramatiska Teaterns och repertoarer genom att återutsända deras föreställningar. och SVT har tillsammans genomfört en direktutsändning till och Parkers digitala biografnät av från teaterns scen. Föreställ- ningen kommer senare att visas i SVT. Samarbete och ny teknik öppnar nya möjligheter att erbjuda hela den svenska befolkningen, och inte bara de som bor i , teater av hög kvalitet, vilket jag ser som en viktig kulturpolitisk uppgift för public service-företagen. Public service-företagen har även en viktig uppgift att förvalta och tillgängliggöra det kulturarv som deras olika arkiv utgör. Frågor om tillgängligheten till kulturarvet bereds av (Ku 2007:06) samt, när det gäller museerna, av Koordinatorn för museisektorn (Ku 2007:02). Public service bör även fortsättningsvis ha ett omfattande ansvar som kulturskapare och kulturspridare. Ett brett kulturansvar ger plats också för det särpräglade. 10.2Underhållning av hög kvalitet Förslag: SR:s och SVT:s uppdrag att producera underhållnings- program ska anges i sändningstillståndet. Som antytts inledningsvis finns det många definitioner av public service. En klassisk formulering är BBC:s devis utbilda, informera och underhålla, som på ett tydligt sätt sammanfattar vad som kan sägas gälla även för det svenska public service-uppdraget. Vad som är utbildning och information råder det sällan någon större konflikt om medan det är mycket svårt att enas om vad som ska betraktas som underhållning. Public service är radio och TV om alla och för alla. Programmen ska karakteriseras av hög kvalitet och tillgodose både bredare och smalare intressen och behov. Det ska finnas något för var och en. Tittare och lyssnare har olika preferenser. En del väljer en konsert med nyskriven svensk konstmusik framförd av eller en pjäs med svensk dramatik. Andra väljer att se program som På spåret och Så ska det låta eller lyssna på Ring så spelar vi och Melodikrysset. Ofta beskrivs det ena som kultur och det andra som underhållning. Jag anser emellertid att man bör förstå olika saker med begreppet underhållning och avstå från att dra alltför skarpa gränser. De s.k. underhållningsprogrammen har värderats högt av tittare och lyssnare och de har inneburit höga publiksiffror. Underhållnings- programmen har också haft en samlande funktion . Program som t.ex. Hylands Hörna har lyfts fram som en viktig del av det svenska nationella kulturarvet.1 är det ofta kring de populära underhållningsprogrammen som de stora debatterna och diskus- sionerna förts såväl bland allmänheten som i medierna. Ett brett utbud av underhållning är också ett sätt att spegla landet. För att public service-företagen även fortsättningsvis ska kunna behålla sin popularitet och legitimitet är det viktigt att bereda plats för både det särpräglade och det breda. Genom skrivningen i nuva- rande sändningstillstånd har SR och SVT ett kulturuppdrag men inget uttalat underhållningsuppdrag. Jag föreslår därför att under- hållningsuppdraget, i likhet med kulturuppdraget, anges i sändnings- tillstånden för och . Jag vill betona att under- hållningsprogram precis som alla andra program ska karaktäriseras av hög kvalitet för att kunna vara en legitim del av public service- utbudet. SVT:s och SR:s ansvar för att göra föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga är formulerat som övergripande och allmänna mål. Det finns inga detaljerade föreskrifter varken om hur tillgänglighet ska skapas eller omfattningen av samarbetet med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter. SR kan även betraktas som en kulturinstitution i sig. SR har en egen konsertlokal i den närbelägna Berwaldhallen där den egna orkestern, , övar. SR har även en egen kör, vars medlemmar är halvtidsanställda av företaget. Vilka kulturinstitu- tioner och fria kulturproducenter som SVT och SR bör samarbeta med, och i vilken omfattning man bör engagera sin egen orkester och kör, är frågor som är ständigt aktuella. Enligt direktiven ska jag väga in de synpunkter och förslag om radio och TV i allmänhetens tjänst som lämnats av Orkesterutred- ningen, som hade till uppgift att analysera de professionella orkest- rarnas situation i landet, liksom remissutfallet i relevanta delar. I utredningens betänkande Den professionella orkestermusiken i (SOU 2006:34) framkom att orkestermusikutsändningarna hade flerdubblats . SR hade gått från 8 produktioner med externa orkestrar (dvs. inte ) till cirka 60 produktioner 2004. Av de orkestrar som spelas i SR utgörs majoriteten av svenska regionala orkestrar. har dock en särställning när det gäller utsändningarna eftersom alla konserter från Berwaldhallen sänds i radio. Även i SVT:s utbud av orkestermusik dominerade . sände SVT mellan fem och åtta konserter med orkester inom ramen för programmet Veckans konsert. Övriga orkestrar delade på mellan tre och sex konserter . Utredningen menade att andra orkestrar borde ges ökad plats, vilket också framfördes av ett antal remissinstanser. sände SR konserter med , med och gemensamma konserter med och . Sändningar med andra svenska symfoniorkestrar var Siffror från SVT visar att orkester även dominerar i SVT:s utbud av orkestermusik Veckans konsert. Jag kan konstatera att det finns en målkonflikt för framför allt SR mellan att vara kulturproducent och kulturspridare. Eftersom SR både har en professionell symfoniorkester och en professionell kör som finansieras av avgiftsmedel är det rimligt att dessa två utnyttjas väl i SR:s verksamhet. Av samma skäl borde även SVT utnyttja och väl. Jag anser emellertid att SR:s och SVT:s roll som scen för hela landets körer och orkestrar också är viktig. Genom att sända även andra orkestrar speglar man den bredd och den mångfald som finns i Orkestersverige.