sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — En central utmaning med samverkan inom föräldrastöd är att få samtliga aktörer att prioritera arbetet. Förklaringar till att verk- samheten inte alltid prioriteras kan vara att ingen aktör med själv- klarhet ser föräldrastödet som sitt ansvar samt att vinsterna med samverkan inom det förebyggande föräldrastödet generellt visar sig på medan det finns kostnader på kort sikt. En annan komplicerande faktor är att kostnaderna och vinsterna inte uppstår hos samma aktörer – lönsamheten finns på samhällsnivå. Dessa aspekter gör att verksamheten är utsatt i ekonomiskt pres- sade tider. Mot denna bakgrund är det värdefullt med en nationell strategi som påtalar vikten av arbetet inom området. Här är det intressant att se att enbart den publikation som tog fram år framhålls som legitimerande enligt de intervjuade. Vanligen finns inte några särskilda styrdokument för denna samverkan, utan samverkan sker inom ramen för samverkansöver- enskommelser på ett generellt plan. En slutsats är att specifikt stöd i form av styrdokument för just den samverkan som krävs för för- äldrastöd skulle underlätta samverkan och ge samverkan och för- äldrastödet en större legitimitet än vad som är fallet. Sammanfattningsvis kan sägas att det finns såväl hämmande faktorer som främjande faktorer i samverkan inom ramen för för- äldrastöd. De faktorer som har nämnts i föreliggande studie stäm- mer väl överens med vad som framkommer i befintlig samverkans- litteratur. Utveckling av föräldrastödsinsatser i fyra kommuner De redovisade kommuners arbete med föräldrastöd beskrivs utifrån dokumentation och intervjuer med i huvudsak företrädare för kommunen. De ingående kommunerna har valts för att spegla olika perspektiv på samverkan. 3 – god förankring kommun arbetar med föräldrastöd utifrån ett brett per- spektiv, både med och utan strukturerande metoder. Framväxten av samverkan inom föräldrastödet Behovet av föräldrastöd växte fram och ett arbete inleddes med att skapa förankring. Som ett första steg anordnade kommun, , tillsammans med kom- munalförbundet /Hälsokällan en föräldrastödskonferens. Målgrupper för konferensen var kommunala politiker och högre tjänstemän. Finansiering erhölls från . Syftet med konferensen var att höja såväl kunskapsnivån som debattklimatet kring möjligheten att genom ett strukturerat system för stöd till föräldrar förbättra förutsättningarna för barn och ungas hälsa. Utifrån de diskussioner som följde på konferensen, liksom motioner kring att utveckla föräldrastödsarbetet, beslutade kom- munstyrelsen att inrätta en politisk beredning för föräldrastöds- frågan, familjeberedningen. Familjeberedningen är sammansatt av politiker från kommunens olika mjuka nämnder med politisk spridning från såväl opposi- tion som majoritet. Detta anses viktigt för att säkerställa en lång- siktighet kring föräldrastöd oavsett framtida val. Beredningens uppdrag är att: lägga fram en åtgärdsplan för hur kommun kan stödja familjer och föräldraskapet. söka samfinansiering och samverkan med regionen, stat och EU för ett nämndsövergripande projekt som syftar till att ge ett generellt föräldrastöd under hela barnens uppväxt. fungera som rådgivande och pådrivande i hur kommunens arbete i högre utsträckning ska använda familjen som en resurs i det förebyggande såväl som åtgärdande arbetet. ha regelbundna avstämningar med berörda nämnder och styrel- ser kring beredningens arbete. En tjänsteman, föräldrastödsutvecklare, har anställts på kommun- ledningskontorets utvecklingsavdelning för att kommunöver- gripande arbeta med föräldrastödsutveckling. står beredningen inför arbetet att de ska formu- lera en plan för arbetet med föräldrastöd. Det kommer att bli ett mål– och inriktningsdokument. Utifrån det kan sedan avtal skrivas mellan olika verksamheter. Vinsten med god förankring En stor fördel med den politiska förankringen av föräldrastöds- arbetet i kommun är att den politiska förankringen innebär att verksamheten efterfrågas på ett tydligt sätt. Verksam- heten behöver inte ägna sig åt att marknadsföra sig och legitimera sig. Vidare det politiska stödet, som sträcker sig över de politiska blocken, för långsiktlighet. Detta ger en stabil grund för den fortsatta utvecklingen. 4 – från projekt till ordinarie verksamhet Även är ett exempel på vikten av förankring för en utveckling av föräldrastöd. är även ett exempel på att verksamheten först har bedrivits som ett projekt för att sedan övergå till permanent verksamhet, Föräldrastödet i startade som ett gemensamt projekt som pågick och drevs av , och , Projektet var organiserat i en för- äldrastödsgrupp, där den egentliga verksamheten bedrevs, och en referensgrupp. Dessutom fanns en styrgrupp för barn- och ung- domsfrågor som under ledning av kommunchefen har varit över- ordnad föräldrastödsgruppen. var beslutande organ. Föräldrastödsgruppen utarbetade en föräldra- stödsplan som beskrev vilket arbete som de skulle genomföra. finansierades verksamheten av ett antal för- valtningar inom kommunen; barn- och utbildningsförvaltningen, kultur- och fritidsförvaltningen, socialförvaltningen, samt med bidrag från . Övergång från projekt till permanent verksamhet En anledning till att verksamheten startade i projektform var att kommunen ville undersöka vilken organisation som bäst lämpade sig för att bedriva föräldrastöd. När analysen av detta var klar gjordes föräldrastödet till en permanent verksamhet under . Övergången från projekt till permanent verksamhet fungerade enligt ansvariga bra. En anledning till det var att samtliga nämnder var inblandande samt att det fanns en positiv inställning hos chefs- tjänstemän och politiker för verksamheten. Dagens arbete med föräldrastöd arbetar med flera olika metoder för föräldrastöd; parenting, , ICDP, Föräldrastegen, samordnarens egen kurs och enstaka föreläsningar för att fräscha upp kunskaper, t.ex. konflikthantering. Som framgått ovan ligger verksamheten rent organisatoriskt under barn- och utbildningsnämnden. Barn- och utbildningsnämn- den står numera också för hela finansieringen. En samordnare för föräldrastöd finns anställd (anställningen är på heltid från och med det att verksamheten permanentades). Den styrgrupp som fanns finns även och samordnaren deltar i denna. I styrgruppen sitter dels andra kommunala verksamheter i form av socialförvaltningen, barn- och utbildningsförvaltningen, kultur- och fritidsförvaltningen samt den politiska ledningen, dels externa aktörer såsom polis. Framgångsfaktorer för en väl fungerande samverkan Föräldrastödsverksamheten samverkar såväl internt inom kom- munen som med externa aktörer såsom MVC och BVC. Sam- verkan förefaller fungera väl. Det har visat sig att det finns en stor vinst i att de som driver verksamheten har tillgång till, och vetskap om, hur de olika förvaltningarna arbetar. Samordnaren kan därmed bidra till en bättre förståelse mellan förvaltningar. Det har av två olika skäl visat sig att det är bra att föräldrastöd ligger inom barn- och utbildningsförvaltningen istället för inom socialförvaltningen. För det första kopplas inte sällan ihop med myndighetsutövning och sociala problem, vilket kan innebära att befolkningen inte alltid ser det som positivt att vända sig dit. Barn och utbildningsförvaltningen medför inte sådana negativa associationer utan kopplas till generell verksamhet som berör alla barn i kommunen. För det andra har skolpersonalen naturliga kontakter till föräldrarna och kan framföra information till samtliga föräldrar. Verksamheten har därutöver identifierat följande framgångs- faktorer för samverkan: God förankring politiskt och på hög tjänstemannanivå. Exempel- vis finns kommunbeslut på att kommunen ska satsa på föräldra- stöd, alla berörda förvaltningar var med från början. Vissa politi- ker har också gått någon föräldrastödskurs eller delar av dem så de har en god kunskap om vad föräldrastödet innehåller. En särskild samordnare som driver arbetet. -En heltidstjänst vilket gör att hon har tidsmässiga förutsätt- ningar att bygga upp verksamheten. -En egen budget för verksamheten som gör den mindre sårbar för bortprioriteringar. Upparbetade relationer med olika verksamheter, Marknadsföring gentemot samverkansaktörer genom att sam- ordnaren föreläser i andra organisationer, t.ex. BVC, MVC, politiker och tjänstemän i berörda förvaltningar och . Marknadsföring gentemot föräldrar bland annat genom reklam- film som finns på större livsmedelsbutiker, information på hem- sida, broschyrer. Marknadsföringen har enligt samordnaren lett till efterfrågan på föräldrastöd samt till att göra stödet mindre känsligt. 5Falu kommun – enskild enhet för förebyggande föräldrastöd I Falu kommun har skapat en särskild enhet under barn och familj som arbetar med främjande och förebyggande stöd. Enheten heter Dialog och har särskilt avsatta medel och mandat för arbetet med förebyggande föräldrastöd. Enheten är en rådgivande enhet som inte sysslar med myndighetsutövning och har både gruppverksamhet samt individuell rådgivning. Bakgrunden till den enskilda enheten Bakgrunden till den särskilda enheten var att en driven process- ledare och enhetschef under ett flertal år förankrade vikten av det förebyggande föräldrastödet internt inom förvaltningen och kom- munen. På så vis lyckades man enas om enhetens uppdrag och tyd- ligt definiera vad som menades med generellt föräldrastöd. Att för- ankra arbetet var en förutsättning för att komma vidare. Nästa steg var att enheten fick särskilda medel avsatta. finns en god grund att stå på eftersom man har kvalitetssäkrat verksamheten och har en samsyn kring vad målet är med det förebyggande föräldra- stödet. Nästa steg är att fortsätta arbeta strategiskt för att utbilda föräldrastödsledare samt fördjupa samverkan med olika aktörer i området. Vinster med en enskild enhet En fördel med att ha verksamheten organiserad i en särskild enhet är att det blir tydligt vem som har ansvaret för det förebyggande föräldrastödet. Detta är något som har konstaterats fungera mindre väl i andra kommuner, vilket har gjort verksamheten sårbar. När det dessutom finns en särskild finansiering kan man minimera riskerna för att det förebyggande arbetet sätts åt sidan till förmån för akuta åtgärder i ekonomiskt kärvare tider. Vidare har den enskilda enheten tillskapats mandat att driva frå- gorna. En drivande aktör har av många kommuner framhållits som mycket viktigt för att få till stånd en väl fungerande och hållbar samverkan. Tydliga mandat ger en legitimitet såväl internt inom kommunen, vid samarbete med andra förvaltningar som i sam- arbete med externa aktörer. Samverkan sker bland annat med BVC, rektorer, personal, och specialpedagoger på förskolor och skolor, kyrkan och fritidsverksamhet. En bidragande faktor till att kommunen har lyckats få mandat för verksamheten är antagligen att man har formulerat vad som krävs för att nå samordning och långsiktighet. Faktorerna som har lyfts fram är: forskningsförankrade metoder och utvärdering. 6Degerfors – samverkan är en nödvändighet i små kommuner Kommunerna runt om i landet har olika förutsättningar för att arbeta med föräldrastöd. Mindre kommuner kan ha sämre förut- sättningar att arbeta med manualbaserade metoder eftersom meto- derna kräver en viss volym på antalet föräldrar. kommun lyfts därför fram här som ett exempel på hur mindre kommuner kan arbeta med föräldrastöd. Kommunen arbetar med föräldrastöd inom ramen för den ordinarie verksamheten. Tre verksamheter finns; familjecentralen, föräldra- möten och Ventilen som har mer karaktären av en metod. Kom- munen samverkar här med en rad olika aktörer exempelvis primär- vården, kyrkan, , , skola (alla delar), barnomsorg och polisen. Samverkan ses som en nödvändighet för att lyckas med föräldra- stöd. Anledningen till det är bland annat att man måste samarbeta med olika aktörer för att överhuvudtaget nå föräldrarna som ska komma ifråga för stödet. Dessutom poängteras att det stöd som ges till föräldrar och barn blir bättre om olika aktörer deltar utifrån sina perspektiv och utgångspunkter. Samverkan inom familje- centralen styrs av ett samverkansavtal mellan landsting, kommun och kyrka. Kommunen har utarbetat ett eget arbetssätt, Ventilen, som bygger på förhållningssättet från ICDP. Därefter har man utvecklat egna metoder och följer inte de manualbaserade på ett slaviskt sätt. Att detta har valts till förmån för manualbaserade metoder beror på att det finns för få föräldrar i kommunen för att det ska vara ekonomiskt försvarbart att genomgå utbildningar och anordna kurser som ingår i de manualbaserade metoderna. Dessutom har man jobbat med stödet och ser inget själv- ändamål med att ändra sitt koncept. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. –nya sändningsmöjligheter. –för bättre service till medborgarna. 99.Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 101.Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . 103.Hur ska skogspolitiken genomföras på . 106.Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. 107.Etiken, miljön och pensionerna. Scenarier på lång sikt. 109.En hållbar lärarutbildning. 110.Vägen till ett energieffektivare . 111.Barn som misstänks för brott. 112.Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. 113.Bo bra hela livet. + Del B: Bilagor. 114.Försörjningskrav vid anhöriginvandring. Rapport från en referens- grupp. 116.En ny radio- och TV-lag. Vad har gjorts? Vad behöver göras? 118.Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. 119.Underlagsrapporter till för- valtningskommittén. 120.Bättre kontroll av missbruksmedel. En effektivare narkotika- och dopnings- lagstiftning m.m. S. 121.Innovationer och företagande – framtid. 122.Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet. 123.Förslag till åtgärder med anledning av Lavaldomen. + Sammanfattning på engelska. 124.En framtida spelreglering. 125.En reformerad grundlag. Del 1 + 2. 126.I den äldres tjänst. Äldreassistent – ett framtidsyrke. Några förslag för att stärka patientens ställning. 128.Tydligare uppdrag – istället för sektors- ansvar. 129.Helikoptern i samhällets tjänst. 130.En reformerad körkortslagstiftning. Genomförandet av tredje körkorts- direktivet. 131.Föräldrastöd - en vinst för alla. Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. [106] Barn som misstänks för brott. [111] Försörjningskrav vid anhöriginvandring. Rapport från en referensgrupp. En reformerad grundlag. Del 1 + 2. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Helikoptern i samhällets tjänst. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . Bo bra hela livet. + Del B: Bilagor [113] Vad har gjorts? Vad behöver göras? Bättre kontroll av missbruksmedel. En effektivare narkotika- och dopningslag- stiftning m.m. [120] I den äldres tjänst. Äldreassistent – ett framtidsyrke. Några förslag för att stärka patientens ställning. Föräldrastöd - en vinst för alla. Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. Etiken, miljön och pensionerna. [107] ekonomi. Scenarier på lång sikt. Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. Underlagsrapporter till förvaltnings kommittén. En framtida spelreglering. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. [104] En hållbar lärarutbildning. Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Hur ska skogspolitiken genomföras på . Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. Vägen till ett energieffektivare . Innovationer och företagande – framtid. Tydligare uppdrag – istället för sektorsansvar. En reformerad körkortslagstiftning. Genomförandet av tredje körkorts- direktivet. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning.