sou · GXB376 · 2009-09-29 00:00:00 — Andra viktiga inslag är säkerhetsförhållanden, uppförandekod och styrinstrument för insatsen, t.ex. sådana som klarlägger de utsändas folkrättsliga status. kommer ca 13 missionsförberedande kurser att genomföras. I genomsnitt deltar ca åtta personer i varje kurs. Utöver grundutbildning och missionsförberedande utbildning finns behov av vidareutbildning. Denna sker i första hand inom ramen för det kursutbud som akademin och dess nationella och internationella samarbetspartners erbjuder. Detta utbud genomgår en ständig utveckling för att det ska motsvara de krav som insatserna ställer. Exempel på inriktning på allmänna vidareutbildningar är ledarskap och insatsplanering. Expert- och specialistutbildningar kan vara inriktade på exempelvis demokratiutveckling, civil administration och förvaltning samt säkerhetssektorreformer. Utbildningarnas längd kan variera mellan tre och . Samtliga utbildningar genomförs på engelska. Akademin strävar efter att utbildningen ska reflektera den internationella verkligheten med multi109 Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 funktionellt internationellt deltagande så långt det är möjligt med hänsyn till kursens mål. I kurserna deltar dels personer som kommer att sändas ut på uppdrag av FBA, dels personer från andra myndigheter eller organisationer . Akademin får ta ut avgifter för utbildningsverksamheten (9 § nämnda förordning). Dagskostnad för en deltagare i FBA:s grundutbildning uppgår till ca och för en deltagare i vidareutbildning till ca . Inom FBA håller man på att utarbeta en särskild kurs med inriktning på rättsstatligt arbete inom offentlig förvaltning. Ett koncept till kursen förväntas vara färdigt . 3.2.3 Sida (Sida) är förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete och lyder under UD. Liksom andra svenska myndigheter arbetar Sida självständigt inom de ramar som satts upp av regering och riksdag. Sidas arbete vägleds av politik för global utveckling (se avsnitt 3.1), av myndighetsinstruktionen, det årliga regleringsbrevet samt av två interna dokument, Perspektiv på fattigdom och Så arbetar Sida. Dessa två dokument uttrycker Sidas grundläggande principer och har hela Sida som målgrupp. Verksamheten styrs vidare bl.a. av regeringens s.k. landfokuseringspolitik och de samarbetsstrategier som upprättas för olika länder (se avsnitt 3.2.1). har förutsättningarna för internationellt utvecklingssamarbete förändrats radikalt. Globaliseringen har inneburit nya, högre krav på Sida. För att anpassa Sidas organisation och arbetsmetoder till omvärldsutvecklingen har myndigheten genomgått en genomgripande organisatorisk förändring, som avslutades . Den nya organisationen är sammansatt av tre s.k. pelare: Policy, Operations och Management. Operations ansvarar för genomförandet av utvecklingssamarbetet, medan Policy och Management ansvarar för att verksamheten ska kunna genomföras på bästa sätt. SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet Rekryteringsfrågor Vid Sida bär Operations, Teamet för resursbasutveckling, ansvaret för att rekrytera, utbilda och främja anställning av svensk personal i internationella organisationer. flyttades, som nämnts, rekryteringsansvaret för tjänster inom FN:s, och freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser samt TIPH över till FBA. Sida har dock fortfarande hand om tjänster som är biståndsrelaterade, inklusive rekrytering till och valobservationsinsatser. För att öka den svenska närvaron vid internationella organisationer har Sida fått i uppdrag av UD att rekrytera till s.k. JPOtjänster. JPO står för Junior Professional Officer. Syftet är att bredda resursbasen av personer med erfarenhet av internationellt arbete och arbete med utvecklingsfrågor genom att ge yngre välutbildade personer möjlighet att tjänstgöra inom FN och andra internationella organisationer. Därmed ökar även antalet personer med förutsättningar att inneha högre befattningar inom organisationerna. JPO-programmet är för många det första steget in i FN. har Sida drygt 100 JPO:s i tjänst, varav vid huvudkontor och vid olika fältkontor runt om i världen. finansierar Sida även tio nya tjänster som s.k. Special Assistant to the Resident (SARC-programmet). Programmet syftar till arbete med FN-reform i vissa av Sida särskilt utvalda länder. Sida rekryterar även personal till det bilaterala biträdande expertprogrammet (BBE-programmet). Programmet omfattar ett trettiotal tjänster och är ett utbildningsprogram för yngre personer som vill meritera sig för uppdrag inom internationellt utvecklingssamarbete. Sida samarbetar även i övrigt med UD för att öka antalet svenskar i internationella organisationer. Organisationerna bjuds också in till på rekryteringsmissioner. Samarbete sker inom de nätverk inom de kompetensområden som är intressanta för Sida och som efterfrågas av FN och andra internationella organisationer. Dessa nätverk hålls kontinuerligt informerade och kontaktas då Sida aktivt letar kandidater. Sida letar däremot inte tjänster åt eller stödjer enskilda personer. Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 Utvecklingssamarbete Arbetet rörande rättsområdet sker inom Policy, Avdelningen för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, i nära samarbete med Operations där all operativ verksamhet bedrivs gentemot fältet. Det övergripande målet för Sidas arbete med demokrati är att bidra till god samhällsstyrning genom att på central, regional och lokal nivå stödja framväxten av offentlig förvaltning. En viktig del av stödet till demokratisk samhällsstyrning är stärkandet av rättssamhället. Sidas arbete för mänskliga rättigheter kan ske på två sätt. Det första innebär att Sida arbetar i ett land, antingen med landets regering eller det civila samhället. Samarbete med ett lands regering kan omfatta stöd till lagstiftningsarbete eller utbildning av domare, åklagare och advokater. Ett annat exempel är stöd till övervakningsmekanismer, såsom ombudsmannainstitutioner. Samarbete med det civila samhället består ofta i stöd till dokumentation av kränkningar, rättshjälp samt medvetandegörande av medborgarnas rättigheter och skyldigheter. Det andra sättet att främja mänskliga rättigheter är Sidas arbete på internationell nivå, exempelvis för att främja demokrati och mänskliga rättigheter inom internationella organisationer eller för att utveckla och stärka särskilda sakfrågor. Stödet sker ofta i samarbete med svenska och internationella organisationer. Organisationerna har utarbetat egna mandat. Bland de organisationer som Sida ger stöd till och som arbetar med att stärka rättsstaten kan nämnas Svenska avdelningen av , för Mänskliga rättigheter och (se avsnitt 3.4). Sidas samarbete med den offentlig sektorn och organisationer sker till stor del genom s.k. twinning (se avsnitt 2.5.2). Twinning är ett begrepp som har använts inom Sidas utvecklingssamarbete . Grundtanken är att bidra till att förstärka myndigheter och organisationer i samarbetsländerna genom att skapa ett samarbete med dess motsvarighet i . Myndigheterna och organisationerna i samarbetsländerna har jämförbara mandat från sina respektive regeringar, ett likartat ansvar i samhället och personal med samma typ av utbildning, erfarenhet och arbetsuppgifter. Twinning kan användas på flera olika nivåer. En stor del av Sidas stöd förmedlas inom områden som revision, statistik 112 SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet och skatteuppbörd. har metoden även tillämpats på andra områden, t.ex. inom rättsområdet där RPS är en av Sidas främsta myndighetspartners. SADEV (internationellt utvecklingssamarbete) arbetar med att förbereda en utvärdering av twinningprojekt och andra projekt inom rättssektorn. Syftet härmed är bl.a. att få en överblick av antalet aktörer och projekt (se avsnitt 3.2.4). Målet med ett twinningsamarbete är att hjälpa organisationen i samarbetslandet att utvecklas på egna villkor, utifrån sina egna kulturella, politiska, ekonomiska och sociala förutsättningar. måste samarbetet underordnas de mål och förutsättningar som gäller för svenskt utvecklingssamarbete, särskilt när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Ramen för samarbetet definieras därför mellan Sida och samarbetslandet, medan de specifika projektmålen i hög grad konkretiseras av de inblandade organisationerna eller myndigheterna. Twinningsamarbetet är vanligen långsiktigt, ofta upp till sju eller . Målet är att myndigheterna eller organisationerna ska samarbeta tills de önskade resultaten har uppnåtts och att arbetet därefter kan fortsätta i mer begränsad utsträckning. Sida är också av regeringen utsedd till nationell kontaktpunkt för twinning-projekt och TAIEX-insatser som EU finansierar för att stödja unionens utvidgning samt för att utveckla samarbetet med grannländerna. Inom twinning och TAIEX samarbetar aktörer inom offentlig sektor i EU:s gamla medlemsländer med sina motsvarigheter i de nya medlemsländerna. Aktörer från alla EU:s medlemsländer kan samarbeta med sina motsvarigheter i kandidatländerna och grannländerna i , och . Sida svarar för information om de senaste s.k. ficherna, dvs. twinning-projektbeskrivningarna, som tas fram inom de nya finansieringsintrumenten IPA och ENPI, om strategier och policies, administrativa nyheter, riktlinjer, manualer och mallar, liksom för förfinansiering av projekten (se avsnitt 2.5.2). De internationella projekten kan också ske genom upphandlade konsulttjänster. Sida har även slutit ramavtal med en rad svenska konsultföretag, som har möjlighet att delta i särskilda avropsförfaranden. Svenska företagare kan delta i upphandlingen av varor och tjänster inom EU-finansierade projekt såväl i EU:s nya medlemsländer som i de regioner utanför EU som erhåller stöd och bistånd från unionen. Det är då privata konsultbolag som anlitar de experter av olika nationaliteter som ska utföra arbetet med kun113 Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 skapsöverföring, exempelvis som experter och föredragshållare.15 Sida ansvarar för upphandlingen och har för detta förfarande utarbetat en ordning utifrån och , Sida Procurement ). Information om EU-finansierade upphandlingar publiceras som supplement till unionens officiella tidning, , samt på bl.a. EuropeAid:s och Sidas hemsidor. Tilldelningsbeslut fattas av Sida. Avtal mellan Sida och den eller de anbudsgivare som har tilldelats kontrakt sluts genom upphandlingskontrakt. Länderna saknar direkt inflytande över verksamheten. Kvalitetssäkring sker emellertid genom att Sida följer upp verksamheten samt genom mottagarlandets uppföljningar. De företag som vill lämna anbud måste också kunna visa att de inte är satta i konkurs samt att de saknar skatteskulder. ska vidare visa att de uppfyller de kompetens- och kapacitetskrav som regelmässigt uppställs. Sådana krav kan omfatta en minsta omsättning, ett visst antal experter på sakområdet, tidigare erfarenhet inom sektorn och landet eller regionen samt tidigare erfarenhet av att sköta liknande projekt vad avser storlek och komplexitet. Sidas upphandlade tjänster uppgår till över en miljard kronor16 och innebär goda affärsmöjligheter för enskilda företagare men också stora tidsmässiga investeringar. Ett framgångsrikt upphandlingsförfarande förutsätter vanligen omfattande projektbevakning samt kontakter med lokala ambassader, exportrådskontor och mottagare av projekten. Det finns inte något register över de personer som står till förfogande att anlitas av de konsultföretag som genomför de upphandlade projekten. Det saknas därför statistiskt underlag beträffande antalet experter knutna till denna typ av internationella uppdrag. Många av de personer som kan bli aktuella för denna typ av uppdrag återfinns dock i andra personalbanker, exempelvis MSB:s. Kontakterna sker ofta på informell väg. De personer som kommer i fråga är vanligen antingen anställda av konsultföretaget eller egenföretagare med egna konsultverksamheter. Ofta rör det sig om offentliganställda personer som har möjlighet att utöva egen verksamhet under tjänstledighet . Med hänsyn till att det inte finns något krav på att de personer som anlitas som experter ska ha anknytning till , är det vanligt att även utländska experter anlitas. Detta torde särskilt 15 Arbetet sker då på samma sätt som exempelvis expertarbete eller biståndsarbete genom . 16 uppgick dessa till . SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet vara fallet inom rättsområdet, eftersom rättsstatligt uppbyggnadsarbete ofta tar sin utgångspunkt i angloamerikansk eller fransk rättstradition. Export av kunskap inom rättsområdet utgör dock inte någon stor andel av konsultföretagens tjänster. Utvärderingar Utvärdering av bistånd utförs på tre nivåer. Varje avdelning och team på Sida utvärderar sina biståndsinsatser inom sitt eget ansvarsområde. Nästa nivå utgörs av Sidas sekretariat för utvärdering som tar ett bredare och större ansvar, fokuserar på kvalitetssäkring av utvärderingarna samt genomför mer tematiska och strategiska utvärderingar, ofta i samarbete med andra internationella utvärderingsorganisationer. Utvärderingarna ska vara oberoende och bedöma relevans, bärkraft, kostnadseffektivitet och resultat av det utvecklingssamarbete som finansieras av Sida. De används sedan av Sida som verktyg för beslutsfattande och lärande. Alla utvärderingar publiceras och ger den svenska allmänheten en inblick i svenskt utvecklingssamarbete. Den tredje nivån utgörs av SADEV som är den övergripande myndigheten för utvärdering av allt svenskt biståndsarbete.17 3.2.4 internationellt utvecklingssamarbete internationellt utvecklingssamarbete, SADEV (for Development Evaluation) inrättades och är placerat i . SADEV är en statlig myndighet som initierar, genomför och sprider analyser och utvärderingar av internationellt utvecklingssamarbete.18 Myndighetens övergripande mål är att bidra till att öka effektiviteten i svenskt utvecklingssamarbete. Målsättningen är att med hjälp av vetenskapliga metoder analysera relevanta och aktuella biståndsfrågor i syfte att förse regeringen och andra intressenter med 17 Även , vars uppgift är att granska hela statsförvaltningen genom årliga revisioner och effektivitetsrevisioner, fyller en utvärderande funktion som delvis överlappar SADEV:s. har riktat kritik mot Sidas verksamhet, bl.a. mot genomförandet av biståndsprojekt i , se bl.a. granskningsrapporten inom bistånd, RiR 2007:20. 18 Förordning (2007:1300) om instruktion för internationellt utvecklingssamarbete och regleringsbrev för avseende internationellt utvecklingssamarbete. Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 beslutsunderlag i form av relevanta och begripliga analyser som rör organiseringen, strukturen och resultatet av det internationella utvecklingssamarbetet. SADEV arbetar också med att främja analys- och utvärderingskapaciteten i samarbetsländerna. Myndigheten håller på att förbereda en särskild utvärdering av stödet till rättssektorn. Bakgrunden till utvärderingen är dels behovet av en kartläggning av vilka aktörer som är verksamma inom området, dels bristen på resultatinformation. 3.2.5 () är en statlig myndighet med uppgift att öka omvärldens intresse för och svara för utbyte med andra länder inom kultur, forskning och samhällsliv i övrigt.19 SI har därutöver uppgifter inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet samt inom reformsamarbetet med . Uppdraget är att främja öppenhet och en demokratisk, ekonomisk och social utveckling i samarbetsländerna genom att stödja erfarenhets och kunskapsöverföring till forskare och studerande på högre nivåer samt genom expertutbyte och studiebesök inom områden där har ett särskilt kunnande. SI får dels verksamhetsmedel direkt från UD, dels uppdragsmedel från Sida. 3.3 Myndigheter med verksamhetsinriktade uppgifter 3.3.1 Domstolsväsendet Allmänt () är en statlig förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen och som fungerar som en serviceorganisation till domstolarna i landet.20 Myndigheten har en samordnande roll vid alla internationella uppdrag som domstolsväsendets personal deltar i. Utgångspunkten är därför att administrationen av sådana uppdrag ska vara centraliserad till DV. 19 Förordning (2007:1224) med instruktion för och regleringsbrev för avseende . 20 Domstolar är samlingsnamnet för domstolarnas verksamhet. Domstolar omfattar de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres och arrendenämnderna, och DV. SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet Enligt regleringsbrev för avseende Domstolar bör DV delta i utvecklingssamarbete med andra länder och i fredsfrämjande verksamhet, under förutsättning att extern finansiering finns. DV får dessutom delta i utvecklingssamarbete som inte klassificeras som bistånd. Vidare anges att DV ska initiera och samordna Domstolars internationella verksamhet. Frågor rörande civila krishanteringsinsatser och utvecklingssamarbete hanteras inom DV av personalavdelningens internationella kansli. 2,75 tjänster är avsatta att arbeta särskilt med dessa frågor. DV tar också in hjälp utifrån i specifika frågor, bl.a. från domare som medverkar i internationell verksamhet. Som stöd för det internationella arbetet, bl.a. för att avgöra vilka prioriteringar som ska göras, har DV inrättat ett särskilt råd. Rådet för internationell verksamhet består av sex företrädare för olika domstolar samt två tjänstemän vid DV och sammanträder . Det internationella kansliet för en förteckning över ett fyrtiotal personer som har anmält sitt intresse att delta i civil krishantering och utvecklingssamarbete. håller kansliet emellertid på att bygga upp en ny expertdatabas. Denna ska omfatta omkring 50–60 personer, varav ca 20 med inriktning på civil krishantering och övriga på utvecklingssamarbete. Personerna som införs i registret ska bl.a. ha intervjuats och kvalitetssäkrats. Personer som deltar i civila krishanteringsinsatser eller internationellt utvecklingssamarbete omfattas av etiska riktlinjer som har tagits fram av DV och måste skriva under att de har tagit del av dessa. Civil krishantering har DV fått ett flertal förfrågningar om domstolspersonal för olika civila fredsfrämjande uppdrag. Ett exempel på detta är rättsstats- och polismissionen i Kosovo, EULEX. tjänstgjorde två personer sekonderade av DV som legal officers, dvs. en form av beredningsjurist, inom EULEX (se avsnitt 2.5.1). DV har vidare nominerat fyra kandidater till EU:s civila snabbinsatskapacitet , CRT (se avsnitt 2.5.1). Av dessa har en person antagits. Hur rekryteringen till expertdatabasen ska ske beträffande personal till civila krishanteringsinsatser är ännu inte fastslaget. Det är troligt att rekryteringen kommer att koncentreras 117 Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 . Då kommer bl.a. en kravprofil att läggas ut på myndighetens intranät. Eftersom det ställs särskilda krav på experter inom fredsfrämjande verksamhet krävs specialutbildning i betydande omfattning. Den personal som sekonderas av DV genomgår därför dels generell utbildning, såsom FBA:s förberedande kurser, dels specialanpassad utbildning skräddarsydd för den enskilde individen. Under utlandstjänstgöringen behåller personalen sin svenska lön och får därtill vissa tillägg, organisationens traktamenten samt ett antal fria hemresor. Personalen har under utlandstjänstgöringen ett omfattande försäkringsskydd genom en s.k. URA-försäkring (se avsnitt 8.3.4). Tanken är att en utlandstjänstgöring inte ska pågå . Uppföljning och utvärdering sker på flera sätt. Personer som deltar i internationella insatser får i uppgift att kontinuerligt rapportera om tjänstgöringen. DV gör också besök på plats. Därtill kommer bl.a. utvecklingssamtal. Utvecklingssamarbete DV har bedrivit internationellt utvecklingssamarbete . I det internationella utvecklingssamarbetet arbetar DV främst med förtroendet för domstolarna (bl.a. massmediefrågor), renodling av chefs- och domarroller, ledarskapsutbildning och kommunikation, förvaltningsprocessen, domstolsadministration samt domarutbildning, främst avseende mänskliga rättigheter. DV fokuserar sina insatser till EU:s kandidatländer och närområde. I övrigt är det utrikespolitiska prioriteringar och samarbetsstrategier som utgör grund för DV:s urval av länder. Genomförandet sker alltid i DV:s regi och delegeras inte till någon specifik domstol i . Utvecklingssamarbetet administreras av DV:s internationella kansli. Personal från domstolarna och DV deltar som experter i de olika projekten. DV samverkar med andra EUländer i åtskilliga projekt i tredje land. Projekten inom ramen för Domstolars internationella utvecklingssamarbete finansieras antingen av Sida (bilateralt) eller av något av EU:s finansieringsprogram (multilateralt). Andelen EU-finansiering har ökat betydligt . DV har sökt medel från EU i ett CARDS- och fem Phare-projekt och fått beviljat ett CARDS-projekt och fyra Phare-projekt (se avsnitt 2.5.2). SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet Expertdatabasen är, som nämnts, under uppbyggnad. Troligen kommer en kravprofil för intressenter till internationellt utvecklingssamarbete att vara stadigvarande utlagd på DV:s dataintranät. Den personal som ska delta i utvecklingssamarbete får bl.a. omfattande landinformation som en förberedelse inför uppdraget. DV ersätter den enskilda domstolen, vars personal tas i anspråk för utvecklingssamarbete för förlorad arbetskraft. Utvecklingssamarbete har tidigare bedrivits med domstolsväsendena i bl.a. , , och . avslutades ett fyraårigt omfattande Sida-finansierat samarbete mellan Domstolar och det ryska domstolsväsendet. Inom programmet har bl.a. seminarier genomförts som behandlat relationerna mellan domstolar och massmedia, rehabilitering av ungdomsbrottslingar, processkartläggning och delegation, ledarskapsseminarier för chefsdomare samt utbildning för ryska domare i mänskliga rättigheter. Därutöver har ett tvillingsamarbete skett mellan svenska och ryska tingsrätter. Samarbetet pågår alltjämt, främst i form av grannlandssamarbete. I konkurrens med andra länder fick och därmed DV ansvaret för ett EU-finansierat s.k. twinning lightprojekt avseende . Projektet syftade till att stärka det relativt nyinrättade High Judicial and i samt att förbättra målhantering med betoning på brottmål. Projektarbetet inleddes med som ensam genomförare. I projektet deltog domare och chefsadministratörer samt tjänstemän från DV. Samarbetet fortgår i begränsad utsträckning inom ramen för främst annan EU-finansiering. Tillsammans med har DV vidare deltagit i ett EUprojekt som har stöttat arbete att förbereda inrättandet av hovrätter. genomfördes utbildning av fler än 2 000 domstolsanställda och åklagare. Tre omfattande handböcker har tagits fram. inleddes ett Sida-finansierat samarbetsprogram med det turkiska domstolsväsendet. Programmet sträcker sig åtminstone fram till och är delvis en uppföljning av arbetet med nämnda hovrättsreform. Syftet med programmet är bl.a. att genom olika åtgärder minska balansen i den turkiska motsvarigheten till Regeringsrätten, Danishtay, samt att stärka dess ställning som prejudikatinstans. Inom ramen för programmet ska möjligheterna att införa delegation i de turkiska 119 Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 domstolarna undersökas. Samarbetet omfattar också arbete med att förstärka förtroendet för domstolarna samt en mängd utbildningsinsatser. Totalt är ett tjugotal personer från engagerade i programmet i större eller mindre omfattning. 3.3.2 Åklagarväsendet regleringsbrev för avseende har myndigheten ett återrapporteringskrav beträffande sina insatser i fråga om internationellt samarbete och internationellt rättsligt utvecklingssamarbete. Efter EU-inträde och då den gränsöverskridande brottsligheten varit stadigt ökande, har åklagarna i sitt dagliga arbete allt oftare kontakt med utländska kollegor. Åklagararbetet har därför ett ganska omfattande internationellt inslag. Ärenden med dessa inslag är koncentrerade till de tre s.k. internationella åklagarkamrarna. har dessutom en nationell medlem och en vice nationell medlem i Eurojust (se avsnitt 2.5.1).