sou · GXB333 · 2009-04-09 00:00:00 — SOU 2009:33 Bilaga 5 ett fondsystem skulle kräva en ny lagstiftning ansåg regeringen att det inte var lämpligt att föreslå sådana regler i ett temporärt skattelättnadssystem.20 Även förvärv av aktier i egna och närstående personers fåmansföretag kunde medföra rätt till skattereduktion Enligt förslaget promemoria skulle investeringar i egna och närstående personers fåmansföretag inte ge rätt till riskkapitalavdrag. I propositionen uttalades att en sådan begränsning skulle medföra att en stor andel av de personer som skulle kunna tänkas överväga en investering i ett onoterat företag skulle diskvalificeras. Dessutom fanns det risk för kringgåendeförsök, t.ex. genom bulvaner. Regeringen ansåg därför att systemet med skattereduktion även skulle vara tillgängligt för ägare till fåmansföretag och närstående personer till ägarna.21 Aktierna måste innehas Den skattskyldige fick inte efter utgången av det beskattningsår då aktierna förvärvades avyttra dem, förvärva eller utfästa rätt till framtida avyttring av desamma eller ingå avtal om sådan avyttring. Vid en försäljning av aktier i bolaget ansågs i första hand de aktier ha sålts som legat till grund för skattereduktionen.22 Innehavsregeln var till för att säkerställa en betydande långsiktighet i de investeringar som omfattades av skattelättnaderna. I propositionen uttalades vidare att femårsregeln måste vara ovillkorlig, även om det i praktiken kunde komma att inträffa fall där ett upphävande av skatteförmånen tedde sig mindre tillfredsställande.23 Någon skillnad på olika slag av aktier gjordes inte. Detta innebar att om en skattskyldig hade A-aktier, som hade köpts före nyemissionen, och det vid nyemissionen bara hade getts ut B-aktier, kunde den skattskyldige inte sälja vare sig A-aktierna eller B-aktierna 20 Prop. 1995/96:109, s. 52. 1995/96:109, s. 51. 22 2 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 49 f. 347 Bilaga 5 SOU 2009:33 utan att bryta mot villkoren för skattereduktionen.24 Bolaget måste bedriva verksamhet i under Förvärvet skulle ske genom teckning av nyemitterade aktier i ett svenskt aktiebolag eller ett utländskt bolag hemmahörande i en medlemsstat i EG eller i ett land med vilket hade avtal med bestämmelser om informationsutbyte för beskattningsändamål. Dessutom skulle bolaget bedriva verksamhet från fast driftställe i som sträckte sig från närmast före beslutet om nyemission till utgången av femte året under vilket den skattskyldige förvärvat aktierna. Vidare skulle ett belopp motsvarande betalningen för aktierna varaktigt investeras eller förbrukas i verksamhet vid det fasta driftstället i . Skattereduktion kunde ske även om verksamheten i upphörde efter förvärvet än efter det femte året under förutsättning att det skedde till följd av konkurs eller tvångslikvidation.25 Den senare situationen inträder i princip när det egna kapitalet understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Villkoren om att verksamheten ska bedrivas från fast driftställe och att investeringen i verksamheten vid det fasta driftstället ska vara varaktig måste uppfyllas av bolaget självt. Det räckte inte med att villkoren uppfylldes av t.ex. ett dotterbolag.26 Kravet på fast driftställe i gällde även svenska aktiebolag.27 Någon särskild definition av begreppet fast driftställe fanns inte i lagen. Definitionen av fast driftställe i dåvarande kommunalskattelagen (1928:370) motsvarar definitionen i nuvarande kap. 29 § inkomstskattelagen (1999:1229), dvs. en stadigvarande plats för affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis bedrivs. Kravet på fast driftställe innebar att bolaget måste vara skattskyldigt i för den verksamhet som det genom emissionen erhållna beloppet investerades i.28 24 Prop. 1995/96:109, s. 80 och Ternell, , Riskkapitalavdrag. Att köpa aktier i småföretag och minska skatten, , 1996, s. 63. 25 3 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 81. 27 , s. 725. 28 , s. 5. SOU 2009:33 Bilaga 5 Vad som avsågs med att verksamheten skulle bedrivas från före emissionsbeslutet till utgången av femte året efter inköpsåret förklarades inte i förarbetena. I doktrinen hävdades att kravet på verksamhet med all säkerhet fick sättas lågt och att det måste accepteras att bolaget , t.ex. , tillfälligt lade ned verksamheten. Vidare antogs i doktrinen att det antagligen ställdes högre krav på verksamheten före emissionsbeslutet, eftersom det då var fråga om en ganska begränsad tid.29 Inte heller förklarades i propositionen vad som avsågs med att belopp motsvarande betalningen av aktierna skulle varaktigt investeras eller förbrukas i verksamheten i . Något krav på att investeringens livslängd skulle överstiga femårstiden torde inte ha funnits. Kravet på varaktighet kan anses uttrycka ett förbud mot att avyttra ett inventarium som finansierats med hjälp av emissionen och dela ut pengarna eller placera dem i värdepapper eller liknande. Något hinder mot att avyttra inventariet och i stället förbruka pengarna i verksamheten fanns inte.30 Om investeringen avsåg t.ex. en lastbil och denna avyttrades skulle ersättningen för lastbilen i sin tur investeras eller förbrukas vid det fasta driftstället.31 Beträffande fåmansbolag fick betalningen inte användas till egendom som så gott som uteslutande var avsedd för privat bruk för företagsledare eller denne närstående person.32 Bolaget fick inte sätta ned aktiekapitalet och betala ut nedsättningen Bolaget fick inte efter utgången av det år under vilket den skattskyldige förvärvat aktierna sätta ned aktiekapitalet eller reservfonden och till följd härav betala ut hela eller del av nedsättningen till aktieägarna. Inte heller fick otillåten utdelning förekomma . Det sagda gällde även för utländskt bolag som vidtog motsvarande åtgärder.33 En nedsättning av aktiekapitalet där pengarna förbrukades i verksamheten eller avsattes till reservfonden var däremot tillåten. Först när pengarna delas ut till aktieägarna blev åtgärden otillåten. 29 Ternell, s. 31 f. 30 Ternell, s. 73 f. 31 , s. 726. 1995/96:109, s. 81. 33 4 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. Bilaga 5 SOU 2009:33 Syftet med regeln var att upprätthålla femårsregeln för aktieinnehavet, dvs. att se till att skattesubventionen reserverades för långsiktiga investeringar.34 Bolaget fick inte notera sig Skattereduktion medgavs inte om aktier i bolaget eller i annat företag i samma koncern vid förvärvet var noterade vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Inte heller medgavs reduktion om aktierna före förvärvet hade varit eller efter utgången av det år under vilket de förvärvades blivit noterade.35 Som skäl för kravet på notering angavs att bolag som genom notering vänt sig till en större marknad fick anses ha sådana förutsättningar att ordna sin kapitalförsörjning att någon särskild skattelättnad inte var påkallad för dem. Kravet på notering innebar att förvärv av aktier i bolag som var (eller hade varit) noterade på A-, OTC- och O-listan på uteslöts från skattereduktion.36 Normalt räknades företag som var registrerade vid , SBI-listan, InnovationsMarknaden och Aktietorget som noterade men i samband med riskkapitalavdraget betraktades alltså bara företag som var noterade på , OTC eller O-lista som noterade.37 Avgränsningen i riskkapitalsammanhang var således inte densamma som i dåvarande lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL. I SIL angavs marknadsnotering innebära att det finansiella instrumentet var föremål för notering på inländsk eller utländsk börs eller annan kontinuerlig notering av marknadsmässig omsättning, som var allmänt tillgänglig.38 Något särskilt skäl till att en annan avgränsning valdes för skattereduktionen angavs inte i propositionen men promemoria vars förslag i och för sig skilde sig något från utformningen i lagen även på denna punkt sades att den avgränsning som hade valts i övrig skattelagstiftning gett upphov till tolkningssvårigheter. 1995/96:109, s. 81, och Ternell, s. 66 f. 35 5 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 50. 37 Riskkapitalavdraget och andra incitament för investeringar i onoterade företag, , R 1998:40, s. 14. 38 27 § 2 mom. tredje stycket SIL. SOU 2009:33 Bilaga 5 Vidare sades i promemorian att avgränsningen anknöts till terminologin i börslagstiftningen.39 Uttrycket annan reglerad marknad syftade i första hand på i utlandet förekommande marknader. Att aktierna omsattes genom förmedling av en enskild fondkommissionär eller av lokala bankkontor eller annonserades i anslutning till börssidorna utgjorde inte hinder för skattereduktion, eftersom det i sådana fall inte ansågs vara fråga om notering på en reglerad marknad.40 promemoria föreslogs att återföring till beskattning av avdraget inte skulle ske om bolaget övergick till att vara noterat på börs eller annan marknadsplats. Om återföring skulle bli aktuellt i en sådan situation ansågs det kunna leda till olämpliga motsättningar mellan ett växande bolags intresse av att nå ut på kapitalmarknaden och investerares intresse av att avdraget inte återfördes till beskattning.41 Eftersom det ansågs angeläget att hindra att reglerna utnyttjades genom att bolag som avsåg att marknadsnotera sina aktier gjorde en nyemission som berättigade till skattereduktion innan bolaget lät marknadsnotera aktierna ansågs i propositionen en lämplig avvägning vara en spärrtid på tre år.42 Krav ställdes på verksamhetens karaktär och bolagets tillgångar Skattereduktion medgavs inte om bolaget eller annat företag i samma koncern vid förvärvet eller efter utgången av det år under vilket den skattskyldige förvärvade aktierna direkt eller genom handelsbolag 1. bedrev bankrörelse, försäkringsrörelse, värdepappersrörelse eller annan finansiell verksamhet, 2. bedrev verksamhet med uthyrning av lös egendom om verksamheten i mer än obetydlig omfattning riktade sig till annan än företag i samma koncern som uthyrningsföretaget, 3. ägde andra fastigheter än sådana som uteslutande användes i annan egen verksamhet än fastighetsförvaltning eller i sådan verksamhet som bedrevs av annat företag i samma koncern, eller 39 Fi 93/13669, s. 20 f. 40 , s. 725. 41 Fi 93/13669, s. 26 f. 42 Prop. 1995/96:109, s. 56. Bilaga 5 SOU 2009:33 4. annat än tillfälligtvis hade mer än en femtedel av sina tillgångar placerade i kontanter, banktillgodohavanden eller finansiella instrument som utgjorde omsättningstillgångar eller innehades i kapitalplaceringssyfte.43 Förslagen promemorior om stimulanser gällde bara företag i vissa branscher. Det rörde sig framför allt om teknikintensiva småföretag, eftersom sådana ansågs ha ett särskilt stort kapitalbehov under uppbyggnadsskedet. Uppbyggnadsskedet för den typen av företag kunde ta och var förknippat med stora risker.44 promemoria utvidgades tillämpningsområdet till tillverkningsindustri eller industrinära tjänster. Det påpekades dock att särskilt den sistnämnda gruppen av företag kunde medföra avgränsningsproblem.45 I propositionen utvidgades slutligen gruppen av företag som kunde omfattas av skattelättnaden ytterligare. Avgränsningen gjordes i stället så att investeringar i finansiella företag, leasingföretag och fastighetsförvaltande företag uteslöts från skattereduktionen.46 För att leasing- eller uthyrningsverksamhet av lös egendom skulle vara otillåten krävdes dels att den riktades mot utomstående och dels att den var av mer än obetydligt omfattning. Verksamhet riktad mot koncernföretag var däremot tillåten. Dessutom var extern leasing- eller uthyrningsverksamheten som omfattade högst en tiondel av företagets eller koncernens omsättning tillåten.47 Om ett dotterbolag hade en extern uthyrning om av sin omsättning men av koncernens omsättning uteslöts alltså förvärv av aktier i dotterbolaget från skattelättnaden.48 Vad gäller fastighetsförvaltande företag innebar utformningen att om bolaget eller något annat bolag inom koncernen externt hyrde ut en lokal eller ett annat utrymme i en i övrigt av bolaget (eller koncernen) använd fastighet förelåg inte rätt till skattereduktion avseende förvärv av aktier i detta bolag, även om det var fråga om en uthyrning av ett litet utrymme för en försumbar hyra. Fastigheten användes då inte uteslutande i annan verksamhet än fastighetsförvaltning (dvs. verksamhet som består i att äga och för43 5 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 44 Fi 1179/92, s. 1. Jfr även Fi 92/3292, s. 6 ff. 45 Fi 93/13669, s. 23. 1995/96:109, s. 51. 1995/96:109, s. 82. 48 Ternell, s. 33 f. 352 SOU 2009:33 Bilaga 5 valta fastigheter).49 Något undantag för extern uthyrning i obetydlig omfattning fanns således inte. Det var däremot tillåtet att hyra ut till bolag inom samma koncern.50 Bestämmelsen innebar också att bolagets fastighet inte fick stå oanvänd. Avsikten med detta var att förhindra att skattelättnad medgavs för förvärv av mark eller byggnader i avvaktan på en värdestegring.51 Beträffande kravet att företaget inte annat än tillfälligtvis fick ha mer än en femtedel av sina tillgångar i likvida medel, angavs i propositionen att med tillfälligtvis förstås högst ett par tillfällen om sammanlagt högst . En längre tids överlikviditet borde i speciella fall kunna tillåtas i början av femårsperioden. Detta gällde om överlikviditeten kunde antas bero på att bolaget behövde mer tid för att hinna investera det kapital som nyemissionen fört in i bolaget, t.ex. för att uppföra en ny fabriksbyggnad. Vid beräkningen skulle tillgångarna värderas till det högsta av bokförda eller skattemässiga värden.52 Avsikten med begränsningen avseende likviditeten var att motverka att skattestimulansen användes till investeringar i säkra kapitalplaceringar.53 Vid beräkningen av överlikviditeten togs hänsyn bl.a. till aktier innehavda i kapitalplaceringssyfte. Näringsbetingade aktier ansågs inte innehavda i sådant syfte. Regeln om att bolaget inte fick ha av sina tillgångar placerade i likvida tillgångar infördes för att motverka missbruk.54 Kraven gällde även andra företag i samma koncern som det nyemitterande företaget De ovannämnda kraven avseende notering och verksamhetens karaktär/tillgångar gällde även andra företag i samma koncern. i samma koncern förstods juridisk person som ingick i samma koncern enligt bl.a. aktiebolagslagen (1975:1385). Vidare ansågs ett utländskt bolag ingå i samma koncern som ett svenskt företag om bolaget, för det fall att bolaget hade varit ett svenskt 49 , s. 7. 50 Ternell, s. 35. 51 , s. 726. 1995/96:109, s. 82. 53 , s. 726. 1995/96:109, s. 51. Bilaga 5 SOU 2009:33 aktiebolag, skulle ha varit ett moderföretag till det svenska företaget.55 Enligt aktiebolagslag var det fråga om en koncern när ett svenskt företag (moderföretag) direkt eller indirekt ägde mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i ett annat företag (dotterföretag) eller ägde aktier eller andelar i dotterföretaget och hade rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över det andra dotterföretaget.56 Kraven gällde också vissa ägarföretag medgavs inte heller om aktier som svarade mot mer än i bolaget direkt eller indirekt innehades av två eller flera företag som inte uppfyllde kraven avseende notering och verksamhetens karaktär/tillgångar om företagen ingått i samma koncern som bolaget.57 Det emitterande bolaget fick alltså inte ägas av två eller flera företag som hade varit eller var noterade före eller efter nyemissionen (eller bedrivit otillåten verksamhet/haft otillåtna tillgångar) under förutsättning att företagen direkt eller indirekt hade mer än hälften av röstetalet.58 Om aktierna ägdes t.ex. av ett antal fysiska personer (av röstetalet) och av tre aktiebolag (AB A: av röstetalet, AB B: av röstetalet och AB C: av röstetalet) hindrade inget att ett eller två av aktiebolagen var marknadsnoterade eller bedrev otillåten verksamhet. Om alla tre aktiebolagen var marknadsnoterade eller bedrev otillåten verksamhet utgjorde detta däremot hinder för skattereduktion.59 Ansökan om skattereduktion Ansökan om skattereduktion skulle göras skriftligen hos skattemyndigheten senast ett visst datum. Ansökan skulle innehålla bl.a. en försäkran från den skattskyldige om att denne avsåg att behålla aktierna till utgången av femte beskattningsåret aktierna förvärvats. Till ansökan skulle fogas ett intyg från det bolag som 55 6 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 56 1 kap. 5 § aktiebolagslagen. 57 5 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 82. 59 , s. 727. SOU 2009:33 Bilaga 5 hade gett ut de köpta aktierna. Intyget från bolaget skulle innehålla bl.a. uppgifter om bolagets namn, antalet aktier som den skattskyldige hade förvärvat, vad som betalats för aktierna och när full betalning i pengar erlagts samt en försäkran om att villkoren för skattereduktion var uppfyllda och uppgifter om hur betalningen för aktierna hade investerats eller förbrukats.60 promemoria föreslogs att avdragsyrkande för köp av aktier skulle få göras i deklarationen och att skulle bedriva löpande kontroll över bolagens verksamhet. Vid remissbehandlingen uttryckte RSV farhågor för att administrationen och kontrollen skulle bli kostsam och tidskrävande, särskilt i fråga om kontrollen av bolagets verksamhet . Förenklingar gjordes, bl.a. föreskrevs ett ansökningsförfarande. Systemet innebar ändå att betydande kontrollinsatser krävdes, bl.a. på grund av att löpande kontroll till och med måste göras för att bevaka om den skattskyldige avyttrat aktierna eller om bolaget ändrat verksamhetsinriktning under femårsperioden.61 Omprövning Omprövning av beslutet om skattereduktion kunde bli aktuellt om sökanden eller bolaget hade lämnat oriktiga uppgifter. Samma gällde om det sedan sökanden eller bolaget hade lämnat sina uppgifter inträffat någon omständighet som medförde att villkoren för skattereduktionen inte längre var uppfyllda eller som medförde att reduktion skulle medges med ett lägre belopp. Omprövning kunde också bli aktuellt till följd av ett annat beslut av skattemyndigheten eller en förvaltningsdomstol som rörde skattereduktion enligt lagen.62 I propositionen angavs att omprövning i det sistnämnda fallet skulle kunna bli aktuellt om skattemyndigheten hade medgett skattereduktion vid taxering innan länsrätten biföll den skattskyldiges överklagande avseende skattereduktion vid taxering och länsrättens dom innebar att takbeloppet på uppnåddes.63 60 7 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 53 f. 62 9 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 84. Efter lagens ikraftträdande kom möjligheten till skattereduktion dock att begränsas till aktieförvärv . Bilaga 5 SOU 2009:33 Omprövning fick göras före utgången av femte kalenderåret då beslutet om skattereduktion meddelades.64 Särskilt tillägg Om det vid omprövning kom fram att skattereduktion inte skulle ha medgetts eller att skattereduktion medgetts med för högt belopp, skulle den skattskyldige betala ett särskilt tillägg motsvarande av det belopp varmed skattereduktionen sattes ned. Om det fanns särskilda skäl skulle tillägg inte tas ut.65 Påförandet av särskilt tillägg hade till syfte att motverka missbruk. Som exempel på särskilda skäl angavs i propositionen att omprövningen föranletts av att bolaget ändrat sin verksamhet så att det inte längre uppfyllde kraven på skattereduktion och att den skattskyldige kunde visa att han inte kunnat påverka beslutet.66 Underrättelse- och anmälningsskyldighet Om något sådant förhållande inträffade som utgjorde hinder för skattereduktion eller om aktierna registrerats på annan ägare eller på en förvaltare, skulle styrelsen i det bolag som hade utfärdat ett sådant intyg som fogats till ansökan om skattereduktion så snart det kunde ske underrätta RSV. Den som hade beviljats skattereduktion var skyldig att till skattemyndighet anmäla, om han eller hon vidtog åtgärd eller fick kännedom om något förhållande som utgjorde hinder för skattereduktion.67 När det gällde ändrade förhållanden hos bolaget räckte det alltså inte med att den skattskyldige som aktieägare förlitade sig på att bolaget hade underrättat RSV eller skattemyndighet.68 64 10 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 65 11 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96:109, s. 56. 67 12 § lagen om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. 1995/96: 109, s. 84. SOU 2009:33 Bilaga 5 Utvärderingen av riskkapitalavdraget Genomförandet av undersökningen fick i uppdrag av regeringen att i samarbete med RSV utvärdera effekterna av systemet med skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. En slutrapport lämnades . I slutrapporten redovisades inhämtad statistik från , resultat och analyser av enkäter som hade sänts till ett urval investerare och företagsledare samt redogörelser och analyser av djupintervjuer med fyra företagsledare. Till enkäten valdes 600 personer ut som hade ansökt om riskkapitalavdrag, varav 349 svarade (svarsfrekvens ). Vidare valdes ut 200 företag bland de företag som hade förekommit i ansökningar om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. Enkäter skickades till företagsledarna, varav 87 svarade (svarsfrekvens ).69 De fyra företag som intervjuades valdes ut bland de tio företag som hade fått in mest kapital till följd av riskkapitalavdraget.70 Enligt Nuteks bedömning var inte svarsfrekvenserna tillräckligt höga för att några långtgående slutsatser skulle kunna dras. Dessutom flöt grupperna investerare och företagare till viss del ihop, eftersom många företagsledare investerat i det egna företaget och en del av dessa hade fått investerarenkäter men förmodligen svarat utifrån sin samlade bild av hur riskkapitalavdraget fungerat. tog även upp att 22 stycken (6,) av de investerare som svarade på enkäten hade fått avslag på sina ansökningar. Motsvarande andel för hela populationen var . Enligt kunde det därför misstänkas att de investerare som hade besvarat enkäten i genomsnitt var något mer positivt inställda till riskkapitalavdraget än hela populationen.71 Grundläggande statistik Av de från RSV inhämtade uppgifterna framgår att 3 871 privatpersoner ansökte om riskkapitalavdrag för 4 525 investeringar i 1 208 företag, till ett sammanlagt värde om . Varje investering uppgick till i genomsnitt . Kostnaden för staten i form av skattebortfall uppgick till . Det kan 69 R 1998:40, s. 35. 70 R 1998:40, s. 12 f. 71 R 1998:40, s. 35 f. 357 Bilaga 5 SOU 2009:33 här nämnas att man vid införandet av lagen hade räknat med i skattebortfall . Av de 4 525 investeringarna gjordes 2 088 av personer som var delägare i det aktuella företaget (). Dessa 2 088 personer stod för av det kapital som företagen tillfördes. Dessa personer investerade i genomsnitt 94 300 kr.72 av investeringarna satsades i 12 av de 1 208 företagen.73 Ett företag drog till sig 500 investeringar. Det hade ett aktiekapital på och cirka 1 200 aktieägare före nyemissionen.74 Spännvidden mellan företagens omsättning var stor. Igenomsnitt uppgick omsättningen till . Den högsta omsättning som ett företag hade var 540 miljoner kr.75 Nuteks analys och slutsatser Systemet med skattereduktion för riskkapitalinvesteringar var bara i gång . Det var enligt för att ge en rättvisande bild.76 Synpunkter på reglerna för riskkapitalavdraget Mer än hälften av investerarna och företagsledarna i undersökningen ansåg att riskkapitalavdraget i huvudsak var förknippat med fördelar, bl.a. för att det gjorde att risken med investeringen upplevdes som mindre och för att det uppfattades som en positiv signal från politikerna. En tredjedel av investerarna och en femtedel av företagsledarna tyckte att riskkapitalavdraget var bra men att reglerna borde ha varit annorlunda utformade. Reglerna kring riskkapitalavdraget uppfattades som krångliga och för omfattande.