sou · GWB377 · 2009-01-01 00:00:00 — Möjlighet att leva som andra Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning Möjlighet att leva som andra Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Med stöd av regeringens bemyndigande (dir 2004:107) gav det dåvarande statsrådet en parlamentarisk kommitté i uppdrag att göra en översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (S 2004:06). Regeringen har därefter givit kommittén sex tilläggsdirektiv (dir 2004:179, 2005:66, 2006:68, 2007:84, 2007:109 och 2008:73). Kommitténs samtliga direktiv framgår av bilagorna 2–8. Efter att uppdraget vidgades till att omfatta en bred översyn av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade har kommittén antagit namnet . Genom regeringens beslut bemyndigades chefen för att förordna ledamöter, sakkunniga, experter och annat biträde som fordras för uppdraget. Kommitténs samman- sättning framgår av bilaga 1. har två delbetänkanden överlämnats: På den assistans- berättigades uppdrag (SOU 2005:100) och Kostnader för personlig assistans (SOU 2007:73). överlämnar härmed slutbetänkandet Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning (SOU 2008:77). I slutbetänkandet föreslås en ny lag som ska ersätta nuvarande LSS och . lämnas ett antal förslag som gäller lagens tillämpning samt insatser för att utveckla verksamheter med stöd och service enligt LSS så lagen fungerar som ett effektivt redskap för att uppnå de nationella målen för handikappolitiken. Slutbetänkandet omfattar också vissa bedömningar och förslag om hur handikappolitiken i stort bör utvecklas så att generella och individuella insatser kompletterar och stärker varandra. Till slutbetänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Uppdraget är nu slutfört. Uppdrag och arbetssätt............................................. 1.1.1 Kommitténs direktiv och beteckning........................ Funktionsnedsättning, funktionshinder och 1.3.3 Assistansersättning och ersättning för personlig LSS och – en översikt .................................................. 2.1.3 Förordningar och normering på myndighetsnivå ..... Vägen till LSS och ........................................................ 2.2.1 Ett miljörelaterat perspektiv på funktionshinder...... 2.2.2 Avvecklingen av vårdhem för personer med 2.2.4 Andra förändringar inom det sociala området 2.3.1 om delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättning ... 2.3.2 FN:s internationella konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning .................... 2.3.3 Nationell handlingsplan för handikappolitiken ........ Forskning, erfarenheter och diskussioner i andra länder..... 2.4.2 Personlig assistans i andra länder ............................... 2.4.3 Individuell planering m.m. i ............................ Huvuddrag i utvecklingen av LSS och sedan Omfattningen på insatser enligt LSS och .......... 3.1.1 .........................Omfattningen på insatser enligt LSS 3.1.2 ....Omfattningen på personlig assistans enligt 3.1.3 Antal personer med insatser enligt LSS och/eller 3.1.4 .....Utrikes födda med insatser enligt LSS och Kostnader .......................................och kostnadsutveckling 3.2.1 ...............Kostnadsutveckling för insatser enligt LSS 3.2.2 Kostnadsutveckling för personlig assistans enligt 3.2.3 .....Reglering av kostnader i samband med reformen 3.2.4 Samhällsekonomiskt perspektiv på personlig 3.2.5 Internationell jämförelse av kostnader för Iakttagelser från tillsynsmyndigheterna ............................... 3.3.1 Allmänna iakttagelser i samband med tillsynen........ 3.3.2 Kommunernas insatser för personer med Icke verkställda beslut ................................................ LSS som rättighetslag............................................................. Sociologiskt inriktade studier .................................... 3.4.2 Överklaganden och ändringar m.m. .......................... 3.4.3 Rättsvetenskaplig forskning om LSS och ....... LSS och i samhället...................................................... 3.6.1 Avgränsningar i LSS och .................................. 3.6.2 Utveckling av andra former av stöd och service 3.6.3 Samhällets riktade stöd till funktionshindrade ......... 3.6.4 Utveckling inom andra samhällsområden................. 3.7Levnadsvillkor för personer med Studier om levnadsvillkor........................................... 3.7.2 Bidrar LSS och till jämlikhet i Rätten till stöd och service........................................ Behövs LSS som rättighetslag?.............................................. 4.1.1 Rättigheter och skyldigheter inom det sociala LSS som rättighetslag ................................................. En samlad lagstiftning? Överväganden och förslag.......................................... LSS – en lag om sociala tjänster............................................. 4.2.1 Vad är stöd och service? 4.2.2 Sociala tjänster och andra sektorer ............................ Överväganden och förslag.......................................... Vilka syften och mål ska lagen ha?........................................ 4.3.1 Översikt över syften och mål ............................ 4.3.2 Mål som avser den enskilde ........................................ 4.3.3 Kvalitet, kompetens och samarbete mellan samhällsorgan och myndigheter................................. Överväganden och förslag .......................................... 4.4.1 Personkretsens utformning ............................... Avgränsningar och tillämpning .................................. Överväganden och förslag .......................................... Ett barnperspektiv i LSS ........................................................ Överväganden och förslag .......................................... Prioriterade utvecklingsområden inom och utom LSS ........ 4.6.1 Vad krävs för att lagens syften och mål ska 4.6.3 Kunskaper om arbetssätt och metoder...................... Informationsteknologi och hjälpmedel ..................... Överväganden och förslag .......................................... Tillsyn, uppföljning och utvärdering .................................... Uppföljning och utvärdering...................................... Överväganden och förslag .......................................... Huvudmannaskap för stöd och service ........................ Översikt över kapitlet................................................. 5.1.3 Grundläggande frågor om LSS – och om det För- och nackdelar med tänkbara huvudmannaskap ........... 5.2.2 Motiv till dagens ansvarsfördelning........................... 5.2.3 Vilka huvudmannaskap är tänkbara? 5.2.4 Hur kan huvudmannaskapen beskrivas? 5.3.3 Möjliga förändringar i dagens system........................ Ett ökat statligt ansvar? 5.4.1 Samlat statligt ansvar för personlig assistans ............ 5.4.2 Samlat statligt ansvar för personlig assistans och nuvarande kommunala insatser enligt LSS................ 5.4.3 Statligt ansvar för personlig assistans och vissa Ett ökat ansvar för kommuner eller landsting?.................... 5.5.1 Samlat kommunalt ansvar för insatser enligt LSS..... 5.5.2 Ökat ansvar för landsting och regioner..................... Överväganden och förslag..................................................... 6.1.1 Vad är personlig assistans?......................................... 6.1.2 Personlig assistans och särskilt utbildningsstöd....... 6.1.3 Den personliga assistansens utveckling sedan 6.1.4 En dämpad och stabil kostnadsutveckling - för en Reglering och ansvar.............................................................. 6.2.1 En huvudman – en lag ................................................ 6.2.2 Endast en lag framöver............................................... 6.2.3 Endast en huvudman framöver .................................. 6.3.1 Behov av personlig assistans ...................................... 6.3.2 Grundläggande behov och andra personliga 6.3.3 Andra typer av behov.................................................. Behovsbedömning i praktiken.................................... Överväganden och förslag .......................................... Utförande och kvalitet........................................................... 6.4.1 God kvalitet – ändamålsenlig användning av De personliga assistenterna ........................................ 6.4.5 IT, hjälpmedel och bostadsanpassningar ................... Överväganden och förslag .......................................... 6.5.2 Fastställande av det schabloniserade timbeloppet .... Överväganden och förslag .......................................... 6.5.4 Differentierat timbelopp – konstruktion, effekter Tillsyn och kontroll................................................................ 6.6.1 En statlig organisation för personlig assistans .......... 6.6.4 Ekonomiska effekter av förslagen.............................. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting ...... Övergripande frågor om kvalitet och kostnader .................. Likvärdighet och kvalitet............................................ 7.1.4 Samhällsplanering, information och uppsökande 7.1.5 En dämpad och stabil kostnadsutveckling................. Insatser i annan kommun....................................................... 7.2.2 Ansvar för verkställighet av beslut............................. 7.2.3 Sammanhållet ansvar för stöd och service................. 7.2.4 Enskilda utförare med särskild specialisering ........... Insatser med beslut om boende ............................................ 7.3.2 Boende för barn och korttidsvistelse......................... Bostad för vuxna......................................................... Överväganden och förslag.......................................... Stöd och service i ordinärt boende........................................ Insatser inom LSS ....................................................... Insatser utom LSS....................................................... Nya insatser?............................................................... Överväganden och förslag.......................................... 7.5.2 Daglig verksamhet ............................................. Sysselsättningsinsatser enligt SoL ............................. 7.5.4 Personer med psykiska funktionsnedsättningar och daglig verksamhet enligt LSS .............................. Överväganden och förslag.......................................... Personligt stöd och individuell planering............................. Insatser inom LSS ....................................................... Insatser utom LSS....................................................... Överväganden och förslag.......................................... Genomförande och konsekvenser ............................... 8.1.1 Ett genomförande i tre led ......................................... Tidsperspektiv på genomförandet ............................. Uppföljning och utvärdering ..................................... 8.2.1 Vilka konsekvenser ska analyseras?........................... 8.2.3 Konsekvenser för olika intressenter.......................... 9.1Lagen 2009:xxx om stöd och service åt vissa personer 9.2Förslaget till lag om registerkontroll av personal inom verksamhet enligt lagen (2009:xxx) om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning som utför insatser åt barn........................................................................ 9.3 Socialtjänstlagen (2001:453) .................................................. 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. ....................................... 9.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:620) om Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. 2004–2008 ............................................................................... Bilaga 2–25, publiceras i särskild volym 2.Översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder. 3.Tilläggsdirektiv till utredningen av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (S 2004:06). 4.Tilläggsdirektiv till (S 2004:06). 5.Tilläggsdirektiv till (S 2004:06) – översyn av LSS m.m. Dir 2006:68 6.Tilläggsdirektiv till (S 2004:06). 7.Tilläggsdirektiv till (S 2004:06). 8.Tilläggsdirektiv till (S 2004:06). 9.Jämförelse mellan LSS/som gäller och förslag till ny LSS 10.Sammanställning av domar om personlig assistans enligt LSS och 11.Sammanställning av domar enligt LSS utom personlig assistans 12.Alternativa utformningar av ett system med samlat statligt huvudmannaskap för personlig assistans 13.Åtgärder för att dämpa kostnadsutvecklingen som utretts men inte lett till några förslag 14.Sammanställning av forskning, uppföljningar och andra studier av LSS 16.Förfrågan till huvudmän om råd och stöd enligt LSS 17.Aktstudie om beslut om assistansersättning 18.Enkätundersökning bland personliga assistenter 19.Enkätundersökning bland enskilda assistansanordnare 20.Enkätundersökning bland kommunerna om deras verksamhet med personlig assistans 21.Enkätundersökning bland kommunerna om deras verksamheter med stöd och service enligt LSS 22.Enkätundersökning bland personer med bostad för vuxna och daglig verksamhet enligt LSS 23.Enkätundersökning bland kommuner om SoL-insatser för personer med psykiska funktionsnedsättningar 24.Stöd- och servicebehov i befolkningen. Resultat från SCB:s undersökningar om levnadsförhållanden 25.Kartläggning av ungdomar med LSS-insatser i tio kommuner hälso- och sjukvårdslag (1982:763) lagen (1993:387) om stöd och service till lagen (1993:389) om assistansersättning förordning (1993:1090) om stöd och service till vissa funktionshindrade förordning (1993:1091) om assistans- socialtjänstlagen (2001:453) Jämlikhet Assistans & Gemenskap Attention Deficit Hyperactivity Disorder Activities of , det dagliga Betänkande från något av Deficits in Attention, Motor control and Regeringens direktiv till en kommitté Huvudöverenskommelse om lön och rekommendation om lokalt kollektivavtal m.m., avtal inom det kommunala Lön och anställningsvillkor för personlig assistent och anhörigvårdare, avtal inom lagen (1992:1528) om offentlig lagen om valfrihetssystem (ännu inte Obekväm arbetstid enligt vad som Riksdagsskrivelse, dvs. skrivelse till regeringen med meddelande har haft i uppdrag av regeringen att göra en bred översyn av LSS och personlig assistans. Den centrala frågan är hur LSS – inklusive personlig assistans – fungerar som redskap för att uppnå de handikappolitiska målen. Översynen utgår ifrån ett funktionshinderperspektiv och omfattar en fördjupad analys av hur lagen förhåller sig till andra lagar och samhällsområden, hur lagen tillämpas i praktiken och vilka andra faktorer som är avgörande för att personer med funktionsnedsätt- ningar ska kunna leva som andra. Men det ligger i huvudsak utanför uppdraget att föreslå direkta förändringar inom andra lagar än LSS och den nuvarande . Även med ett breddat och fördjupat per- spektiv på LSS som redskap för att uppnå de handikappolitiska målen uppfattar vi att målet för arbetet är att lämna ett samlat för- slag till hur stöd och service långsiktigt ska regleras och organiseras för dem som har omfattande behov till följd av stora och varaktiga funktionsnedsättningar. Förslaget ska, enligt direktiven, inriktas på lagstiftningens syfte och utformning samt ansvar, kvalitet och kostnader när det gäller insatser och uppgifter som anges i lagstift- ningen. Direktiven har ett särskilt fokus på personlig assistans. Där ska på ett annat sätt än för de andra insatserna upp- märksamma utförandefrågor, t.ex. skillnader mellan olika utförare, rekrytering av personal och ersättningens utformning och användning. Den etiska grunden för arbetet är lagd genom de nationella målen för handikappolitiken samt de internationella dokument som dessa utgår ifrån. FN:s internationella konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som antagits vi arbetat, stärker ytterligare den grund som vi bygger vidare på. Mot den bakgrunden bygger våra bedömningar och förslag på följande principiella ställningstaganden: Rätten till stöd och service för de som har de största och mest långvariga behoven till följd av funktionsnedsättningar ska stå fast. Insatser enligt LSS ska vara medel för att uppnå de handi- kappolitiska målen så att den enskilde får möjlighet att leva som andra – de får inte bli mål i sig själva. Verksamheter med stöd och service enligt LSS kräver en väl fun- gerande lagstiftning, likvärdighet och god kvalitet i alla delar av tillämpningen och en stabil kostnadsutveckling för att vara lång- siktigt hållbara. Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en rättighetslag med tio angivna insatser som den enskilde har rätt till under vissa omständigheter och om denne ingår i lagens personkrets. Lagen trädde i kraft . Motivet till att införa en sådan särskild lag var att personer med omfattande funk- tionshinder hade sämre levnadsvillkor än de flesta andra. De hade också sämre möjligheter att bestämma över sina egna liv och påverka utformningen av service och stöd. De lagar som reglerade stöd och service ansågs inte räcka till för att skapa levnadsförhållanden som var jämförbara med andra människors. Med LSS fick personer med mer omfattande och varaktiga funktionshinder en starkare ställning i samhället och ökad möjlighet att själva styra över sin vardag. som LSS trädde i kraft inrättades ett system för statlig assistansersättning för personlig assistans. Assistansersättningen är avsedd att täcka kostnader för personlig assistans och lämnas till de personer som i genomsnitt behöver mer än 20 timmars personlig assistans för sina grundläggande behov. Rätten till assistans- ersättning regleras genom lagen (1993:389) om assistansersättning (). innehåller inga bestämmelser om syften, mål eller personkrets. I dessa delar bygger på vad som anges i LSS. De stödformer som finns har utvecklats . Olika åtgärder har till stor del präglats av rådande föreställningar, kunskaper och erfarenheter. Den industriella och samhällsekonomiska utvecklingen liksom handikapprörelsen och större handikappolitiska utredningar har varit betydelsefulla. Förslaget till LSS presenterades av , som senare också lämnade förslag på åtgärder för ett tillgängligt samhälle och mot diskriminering av människor med funktionsnedsättningar. Så till vida har LSS från början varit tänkt att vara en del av en helhet, där handikappolitikens generella och individuella delar bildar en genom- tänkt och effektiv kombination. 3.Huvuddrag i utvecklingen av LSS och I detta kapitel redovisas kvantitativa uppgifter om verksamheter med stöd och service enligt LSS och , om andra verksamheter inom funktionshinderområdet samt uppgifter om forskning om hur rättighetslagarna fungerar i praktiken och om deras effekter när det gäller levnadsförhållanden för personer med funktionsnedsätt- ning. Här refereras några av de uppgifter och slutsatser som finns i kapitlet. Kommunernas och landstingens insatser enligt LSS var 58 000 personer beviljade någon av de LSS-insatser som kommunerna ansvar för. Av dessa var kvinnor och män. omfattades av personkrets 1, dvs. per- soner med uvecklingsstörning och autism eller autismliknande till- stånd. Den största åldersgruppen i personkrets 1 var barn och unga i åldrarna 10–. Sammanlagt beviljade kommunerna närmare 100 000 insatser enligt LSS . av dessa insatser gick till barn och unga upp till och gick till vuxna . De vanligaste insatserna bland barn och unga var korttidsvistelse och korttidstillsyn. Vanligast bland vuxna upp till var daglig verksamhet, bostad och kontaktperson. Det finns betydande variationer inom landet när det gäller beslut om stöd- och serviceinsatser enligt LSS. Variationerna är störst för de mindre vanliga och mindre omfattande insatserna. Kommuner som haft vårdhem för personer med utvecklingsstörning har en hög andel personer med insatser enligt LSS, men en stor del av skillna- derna har inte kunnat förklaras. Inte heller finns det några uppgifter om hur behoven är fördelade som kan jämföras med de beslutade insatserna. Även när det gäller den LSS-insats som ansvarar för, råd och stöd, finns en betydande variation inom landet. Skillnaderna inom landet har förstärkts i takt med att antalet beslut om råd och stöd generellt minskat. var 14 826 personer beviljade assistansersättning. Av dessa var män och kvinnor. omfattades av personkrets 3, av personkrets av personkrets 2. När det gäller åldersfördelningen har assistansersättningen två toppar: dels bland unga, dels bland äldre. Andelen i befolkningen med assistansersättning är dock allra störst i åldersgruppen 60–. var av samtliga som nybeviljades assistans- ersättning eller äldre. Även i åldrarna 0–är nybeviljandet relativt högt, framför allt bland pojkar. Det genomsnittliga antalet timmar var 106 (104 för kvinnor och 108 för män). Det är stora skillnader mellan vuxna och barn när det gäller beviljat antal timmar, vilket beror dels på föräldraansvaret, dels på att assistansersättning inte beviljas för tid i skola och barnomsorg om inte särskilda skäl föreligger. Vidare beviljas personer i personkrets 2 i genomsnitt fler assistanstimmar än personer i personkrets 1 och 3. Andelen assistansberättigade i befolkningen varierar mellan olika län. Andelen var dubbelt så hög i (nästan 250 av 100 000 invånare) som i och län (omkring 130 per 100 000 invånare). Även när det gäller antalet beviljade timmar finns det betydande variationer mellan länen. Här låg högst med i genomsnitt och lägst med i genomsnitt. Enskilda utförare av insatser enligt LSS och Det finns ingen samlad bild över förekomsten av enskilda utförare av kommunalt beslutade LSS-insatser. När det gäller personlig assistans enligt anlitar av de assistans- berättigade enskilda assistansanordnare. Antalet assistansanordnare har ökat snabbt och uppgick till omkring 450 stycken. Kostnadsutveckling för insatser enligt LSS och Kommunernas och statens kostnader för insatser enligt LSS och uppgick till . Av de samlade kostnaderna svarade kommunerna för och staten för . Den ökande kostnaden för LSS beror främst på att antalet personer som beviljas insatser har ökat . Den största ökningen står unga i personkrets 1 för, som svarar för nästan två tredjedelar av den totala ökningen i antalet personer med LSS-insatser . En viktig förklaring till ökningen bland unga är att nya diagnosgrupper tillkommit. Assistansersättningen har haft en kraftig kostnadsutveckling sedan den infördes . Kostnaderna har ökat från till . Det innebär en procentuell ökning på i löpande priser eller i fasta priser. De ökade kostnaderna för assistans- ersättningen beror både på att antalet assistansberättigade och genomsnittligt antal timmar per person ökar . Rätten att få behålla personlig assistans är förmodligen det beslut som höjt kostnaderna mest . Sedan LSS och trädde i kraft har kostnadsutvecklingen varit betydligt högre för insatser enligt dessa lagar än för övriga verksamheter inom det sociala området. Uppenbart är att det är personlig assistans enligt som orsakat den största delen av kostnadsökningarna. Av den totala kostnadsökningen på som införandet av LSS och lett till – utöver vad som antogs i förväg – beräknas staten ha finansierat och kommunerna . Av dessa kostnader avser assistans enligt och LSS-insatser.