sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — En telefonlinje är ett bra komplement till de övriga medierna. Jag föreslår därför att regeringen inrättar ett 020- nummer och Internetservice för samhällsinformation till nyanlända och personer med annat modersmål än svenska. Telefon- och Internetservicen ska ses som en hjälp till självhjälp och tillhandahålla lättillgänglig, korrekt information som ett komplement till myndig- heters och andras arbete. Servicen ska vara bemannad med tvåspråkig kulturkompetent personal (rådgivare). Den ska vara kostnadsfri och den som ringer upp eller mailar ska kunna vara anonym. Personalen ska kunna svara på enklare frågor direkt och kunna hänvisa vidare. Lämpliga öppettider kan vara förslagsvis mellan – 20.00. Telefon- och Internetservicen kan vara etablerad t.ex. på ett kontor för att göra det möjligt för personalen att rådgöra med varandra och att utveckla gemensam kunskap. Om personalen har tillgång till ett bra och enkelt formulär för dokumentation av frågorna kan telefonlinjen/mailservicen också bilda en bra kunskapsbas för fortsatt utveckling av den offentliga sektorns informationsinsatser. 3Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Den stora organisatoriska förändringen i mitt förslag är att staten blir huvudman för att samordna, besluta om och följa upp insatser i den nyanländes introduktion. Kommunerna får i detta avseende en lättnad. Nyanlända har haft möjlighet att få stöd till att etablera sig med hjälp av offentlig finansiering. Mina förslag medför att stödet blir starkare än tidigare, bland annat genom att den nyanlände får tillgång till en aktör, lots, som är finansierad via skatte- medel men organiserad utanför den offentliga sektorn. Jag föreslår vidare att en nyanländ ska få utökat stöd av Arbetsförmedlingen, tillgång till rehabiliteringsprogram samt större möjlighet till samhällsinformation. Den nyanlände ska dessutom genomgå en kurs i samhällskunskap. Sammantaget utökas och fördjupas statens åtaganden visavi den nyanlände. Den regionala statliga nivån får i mitt förslag ett utökat ansvar i att säkerställa att det finns bostäder och därmed kommunplatser för den nyanlände. Inom regionerna ska introduktionsarbetet stärkas genom samarbete med den frivilliga sektorn och där föreslår jag att det ska finnas föreningsstöd och utvecklingsmedel. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser En förändring av huvudmannaskapet för introduktionsinsatserna medför att kommunerna kan komma att behöva ställa om sina organisationer. Kommuner föreslås ha skyldighet att ta emot nyanlända för etablering men ger förslaget utrymme för interkom- munala överenskommelser om arbetsfördelning av kommunernas uppdrag visavi den nyanlände. Vissa kommuner kan t.ex. ha gott om bostäder medan andra inom ett pendlingsavstånd kan erbjuda specialiserad sfi. Samhällskunskap för nyanlända föreslås bli obligatorisk med egen kursplan och det kan medföra extra arbete för kommunerna när undervisningen ska organiseras inom ramen för den obliga- toriska skolan och gymnasieskolan. Landstingens arbetsinsats ökar genom att föreslås ansvara för att samtliga nyanlända kallas till hälsoundersökning samt för att genomföra hälsoundersökningen. Denna ökade arbets- insats kompenseras dock av den statliga ersättning som finns för genomförda hälsoundersökningar. 3.2.1Jämställdhet mellan kvinnor och män I samtliga förslag har jag lagt mig vinn om att de, om möjligt, ska gynna jämställdheten mellan kvinnor och män. Introduktions- ersättningen är utformad så att det har en ekonomisk betydelse att varje enskild nyanländ har en egen utvecklingsplan. Lotsen följer individen och dennes förutsättningar och kvalifikationer och inte hushållet. Krav ställs på att nyanlända ska påbörja sfi inom en månad. Det är också obligatoriskt att delta i utbildning i samhälls- kunskap för att ersättning ska utgå. De flesta som söker tillstånd som anhörig till en nyanländ är kvinnor. Jag föreslår att ansökningstiden för anhöriga utökas från till , vilket förväntas öka möjligheten för kvinnor att Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser återförenas med sin partner i . Därmed blir det fler som har rätt att ansöka om introduktionsverksamhet. Jag föreslår att det ska göras en kartläggning av vilka insatser som behövs för att underlätta för nyanlända med funktionshinder samt att, som ett förväntat resultat av kartläggningen, en försöks- verksamhet genomförs. Kartläggningen bör även avse asyltiden. Jag föreslår dessutom ett utökat samarbete mellan berörda aktörer för att utveckla arbetsmetoder, kunskapsspridnng och information. Min uppfattning är att nyanlända som känner stabilitet och fram- tidstro har lättare att axla föräldrarollen än de som är oroliga för sin framtid. Mina förslag kan komma att medverka till att barn får en tryggare familjesituation. Bostadsersättningens utformning kan medverka till att nyan- lända väljer en egen bostad före möjligheten att bo inneboende hos släkt och vänner. Barnen kan därmed få en större möjlighet att växa upp i kommuner som inte har stora segregerade områden och utan trångboddhet. Den äldre generationens möjlighet och ansvar att delta i sfi- och samhällskunskapsundervisning kan medföra att de blir en nyttig bro för barnen mellan hemlandet och . 3.2.4Möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Förslagen ska medföra att den nyanlände lättare kan etablera sig på arbetsmarknaden och att han eller hon därmed får större möjlighet till samma inflytande över sin egen situation och samhällets utveck- ling som andra bosatta i landet. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser 3.2.5Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Tjänstesektorn kan komma att utökas något genom etablering av lotsföretag. Förslagen förväntas medföra att såväl näringslivet och den offentliga sektorn får ett utökat rekryteringsunderlag. Det kan i sin tur ge kommuner m.fl. en något utökad möjlighet att anställa personal inom t.ex. äldreomsorgen. Ett funktionellt system för uppföljning och utvärdering medför att korrigeringar av uppgifter om utbud på och efterfrågan av arbetskraft kan göras löpande. Den nyanländes personliga integritet påverkas inte av förslagen. 3.3Ekonomiska konsekvenser av förslagen I detta avsnitt jämförs kostnaderna för förslaget med nuvarande ordning för kommunmottagning och introduktion. Eftersom land- stingens uppgifter och deras möjligheter att få ersättning för vissa kostnader föreslås vara oförändrade kommer det inte att bli några ekonomiska konsekvenser för landstingen till följd av förslaget. Analysen syftar därför framför allt till att belysa de ekonomiska konsekvenserna för staten respektive för kommunerna. Avsnittet inleds med en redovisning av gjorda antaganden. Därefter redovisas de ekonomiska konsekvenserna för de ekonomiskt mer omfattande förslagen. Slutligen görs summerade ekonomiska konsekvenser för kommunerna och staten till följd av dessa förslag. 3.3.1Gjorda antaganden i konsekvensanalysen I konsekvensanalysen har antaganden bl.a. gjorts om antalet nyan- lända, ålderssammansättning, hushållsstorlek, utbildning och yrkes- erfarenhet. Vissa antaganden redovisas i detta avsnitt och där det ökar tydligheten redovisas antagandena under respektive avsnitt nedan. Analysen är gjord utifrån kostnaderna för en kohort efter bosättning i en kommun. Om man antar att liknade kohorter kommer i rad så kommer kostnaderna i Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser konsekvensanalysen även att motsvara de årliga ekonomiska kon- sekvenserna av förslaget. Antalet mottagna och ålderssammansättning Analysen görs utifrån en kohort av 15 000 nyanlända. Kohortens storlek är lägre än nu gällande prognoser för flyktingmottagande, men högre än faktiskt mottagande under de flesta åren . Kohortens åldersfördelning antas vara likadan som den faktiska åldersfördelningen på nuvarande flyktingmottag- ning. Antagen åldersfördelning är därför enligt nedan: i åldern 0–(4 750 personer) i åldern 18–(9 750 personer) i åldern (300 personer) Grund- och schablonersättning till kommuner /2008 hade 265 kommuner överenskommelse om bosättning med och erhöll grundersättningen på (nivå). Detta antal används för beräk- ning av statens nuvarande kostnad för grundersättningen. Schablonersättningen nivå används i analyserna. Detta innebär följande belopp: för nyanlända i åldern 0–15 år för nyanlända i åldern 16–64 år Nyanländas utbildningsnivå och yrkeserfarenhet De nyanländas utbildning och yrkeserfarenhet påverkar ersättningen till lotsföretagen. Fördelningen av de nyanlända i åldersgruppen 18–antas vara i respektive kategori nedan. Universitetsutbildning eller annan högre utbildning Gymnasieutbildning, hantverkare, byggnadsarbetare eller annat praktiskt arbete Kortare skolutbildning och mindre arbetslivserfarenhet Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser 3.3.2Kostnader för introduktionsersättning, bostadsersättning och barnersättning Ersättningen till nyanlända föreslås lämnas i form av en individuell ersättning samt extra ersättning för boende och barn. I kapitel 2 beskrivs utformningen av de föreslagna ersättningarna. Nyanländas takt till egenförsörjning Antaganden om de nyanländas inträde på arbetsmarknaden eller i studiemedelsberättigade studier måste göras eftersom detta påverkar statens kostnader för ersättning till de nyanlända i introduktions- verksamhet. Andelen nyanlända i åldern 18–som är i egen- försörjning efter ett, två respektive efter första bosättning antas vara: Detta är ungefär den omfattning i vilken nyanlända i tidigare utvärderingar visat sig fått viss arbetsmarknadsetablering efter den första bosättningen i en kommun. Jag menar att takten till självförsörjning kommer att öka väsentligt med mitt förslag, men jag väljer ändå att göra detta försiktiga antagande för att inte riskera att undervärdera statens kostnader för introduktions-, bostads- och barnersättning för kohorten. Introduktionsersättningen är ett enhetligt belopp för alla nyanlända och är oberoende av antalet barn i hushållet. Introduk- tionsersättningen i mitt förslag sätts till . Denna ersättning beräknas utifrån nivån för försörjningsstöd enligt riksnormen som anges i socialtjänstförordningen (2001:937). uppgick riksnormen för ensamstående för personliga kost- nader till och för hushållskostnader till . Om ersättningen för aktivt deltagande i introduktion uppgår till summerar den SOU 2008:58 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser sammanlagda introduktionsersättningen därmed till 5 050 (2 700+850+1 500) kronor . Bidrag för hyres- och boendekostnader ska med mitt förslag vara beroende av om de nyanlände har kontrakt för sin bostad eller om denne är inneboende. Det utgår ingen bostadsersättning för inne- boende eller nyanlända med ej godkänt andrahandskontrakt. I dessa analyser antar jag att alla nyanlända har eget kontrakt, för att inte riskera att underskatta statens kostnader för introduktions- ersättningen. Bostadsersättning kan endast betalas ut till en person per hushåll. Följande belopp för bostadsersättningen används i analyserna:TPF1FPT Gift eller sambo: Gift eller sambo med 1 barn: Gift eller sambo med 2 barn: Ensamstående med 1 barn: I analyserna antas alltså alla nyanlända hushåll få bostadsersättning, vilket inte kommer att bli fallet i verkligheten. Eftersom det är svårt att uppskatta hur stor del av de nyanlända som inte kommer att ha godkänt hyreskontrakt kan kostnaderna för bostadsersätt- ningen antas vara överskattade i denna del. Ett resonemang om denna överskattning redovisas nedan i avsnittet om sammanlagda ekonomiska konsekvenser för staten. En extra ersättning till nyanlända med barn ska betalas ut i form av en barnersättning. Barnersättningen beräknas utifrån riksnormen för försörjningsstöd med avdrag för barnbidrag eller studiehjälp i form av studiebidrag för ungdomar mellan 16–. Barnersättningen utbet- alas till vårdnadshavaren och ersättningsnivån för femåringar har 1TP PT För beskrivning av beloppens storlek, se avsnitt Bostadsersättningens utformning och storlek, kapitel 2. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser använts i beräkningarna. Följande hushållstyper samt storlek på barn- ersättningen har använts i analyserna: Gift eller sambo med 1 barn: Gift eller sambo med 2 barn: Ensamstående med 1 barn: Jag är medveten om att det förekommer hushåll med fler än två barn och andra åldrar, men i beräkningarna används endast dessa hushållstyper för att inte komplicera beräkningarna i onödan. Barnen antas fördelade på följande sätt mellan olika hushålls- typer: Gift eller sambo med 1 barn: Gift eller sambo med 2 barn: Ensamstående med 1 barn: Statens kostnader för ersättning till nyanlända I tabellen nedan redovisas ersättningarna till den antagna kohorten av nyanlända . Statens kostnader för ersätt- ningarna minskar till följd av att fler kommer i arbete eller studier. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Tabell 3.1 Beräknade ersättningar till kohorten Summa år 1–3 Den sammanlagda kostnaden för staten för kohortens samman- lagda ersättningar skulle med mitt förslag bli för den antagna kohorten nyan- lända på 15 000 personer. Det är dock bara de i åldern 18–som har möjlighet att få ersättning. Som nämndes ovan så antas alla nyanlända hushåll få bostadsersättning. Kostnaderna för ersätt- ningen kan därför antas vara överskattade i denna del. Om ingen bostadsersättning utgår till hushåll utan godkänt hyreskontrakt och om av hushållen antas ha ett boende utan godkänt hyreskontrakt skulle den sammanlagda bostadsersättningen minska med , eller för kohor- ten. Flera antaganden har gjorts dels angående de nyanländas etable- ringstakt på arbetsmarknaden, dels ersättningen till lotsföretagen för olika kategorier av nyanlända. Som underlag för nivån för ersättningen till lotsföretag har jag utgått från nivån på vissa av de Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser anbud som företag lämnade till kommuns satsning på . Flera av dessa anbud avser verksamheter som i stora delar är lika de som jag ser att lotsen ska utföra. Anbuden avser insatser för personer som är arbetslösa och har försörjningsstöd, flyktingar, arbetslösa ungdomar samt sfi-studerande med försörjningsstöd eller introduktionsersättning. Dessa anbud har varit vägledande för nivån på den kategori som har arbetsförmåga men som har lägst kvalifikationer. För nyanlända med mer utbildning och mer relevant yrkeserfarenhet har lägre ersättningsnivåer antagits. Det är möjligt att vissa hantverkare eller byggnadsarbetare kan komma i egen försörjning snabbare är t.ex. akademiker i vissa fall, men ersättningen till lotsföretaget avser inte spegla hur snabbt en nyanländ kan antas komma i arbete eller studier. I stället ska ersättningen kompensera lotsföretagen för deras förmodade nöd- vändiga arbetsinsats innan den nyanlände är i självförsörjning. Ersättning till lotsföretag per nyanländ antas vara följande för olika kategorier: Universitetsutbildning eller annan högre utbildning: Gymnasieutbildning, hantverkare, byggnadsarbetare eller annat praktiskt arbete: Kortare skolutbildning och mindre arbetslivserfarenhet: Betalningen till lotsföretagen ska delvis vara prestationsbaserad och utbetalas enligt följande principer: av ersättningen vid överenskommelsens tecknande av ersättningen då den nyanlände varit i arbete eller studerat av ersättningen då den nyanlände varit i arbete eller studerat Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Tabell 3.2 Utbetald ersättning till Lotsföretag för nyanlända i åldern 18–(9 750 personer) Ersättning vid tecknande av överenskommelse Ersättning till Lotsar för nyanlända som varit i arbete eller studier Ersättning till Lotsar för nyanlända som varit i arbete eller studier Den sammanlagda ersättningen till lotsföretag uppgår till . utbetalas vid tecknan- det av överenskommelse och resten av ersättningen utbetalas utifrån uppnått resultat. 3.3.4Statlig ersättning till kommunerna för sfi och samhällskunskap Jag föreslår att en sfi-peng införs för nyanlända. Staten bör ersätta kommunerna för utförd insats. Den nyanlände ska själv kunna välja i vilken kommun han eller hon vill läsa sfi.TPF2FPT Jag har vid beräkning- arna antagit att varje nyanländ i genomsnitt kommer att läsa svenska motsvarande sammanlagt heltidsstudier . Kostnaden för en helårsstudieplats upp- skattas till . Denna kostnad motsvarar kostnaden för en helårsstudieplats för sfi . Nyan- lända studerar sfi som knappt motsvarar en helårsstudieplats.TPF3FPT När antalet mottagna ökat har klasstorlekarna ökat och kostnaden för en helårsstudieplats har sjunkit. Sfi-undervisningen är mycket viktig för en lyckad intro- duktion. Ersättningen för sfi i genomsnitt bör därför uppgå till per nyanländ för att ge kommunerna rimliga förutsättningar att bedriva sfi-undervisning med god kvalitet. Detta belopp motsvarar kommunernas kostnad för nyanländas sfi-under- visning innan mottagningen av nyanlända ökade för ett par år PT Se vidare i kapitel 2, avsnitt ansvar för svenskundervisning. PT Uppgifter från . Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Alla nyanlända i åldern 18–(9 750 personer) antas läsa sfi i denna omfattning och kostnaderna för ersättningen beräknas därför uppgå till att fördelas som sfi-peng som följer den nyanlände.TPF4FPT På samma sätt som för sfi-undervisningen föreslår jag att kommunerna ersätts för utförd insats för undervisning i samhälls- kunskap. Vid beräkningarna har jag antagit att undervisningens omfattning ska vara . Detta motsvarar av en helårsstudieplats för sfi-undervisning. Min grova uppskattning av kostnaderna för samhällskunskapsundervisning för nyanlända bygger därför på en platskostnad per nyanländ på . Alla nyanlända i åldern 18–(9 750 personer) antas läsa sfi i denna omfattning och kostnaderna för ersättningen beräknas därmed uppgå till att fördelas som samhälls- kunskaps-peng som följer den nyanlände.TPF5FPT 3.3.5Ekonomiska konsekvenser för kommuner Det har gjorts flera analyser av schablonersättningens täckning för kommunernas kostnader för flyktingmottagande. Det finns dock flera källor till varför det är svårt att bedöma schablonersättningens täckning för kommunernas kostnader under de första 3,5 åren. I denna analys används resultatet från Rapport integration 2005 som kommer fram till att av kommunernas ersättningar för nyanlända som togs emot 2000 användes till försörjning. Vidare antas kost- naden för sfi uppgå till av schablonersättningen för en nyanländ i åldern 16–64 år.TPF6FPT Slutligen antar jag att övrig verksamhet och kostnader under introduktionen motsvarar av schablonersättningen för gruppen 16–. Kommunernas kostnader för försörjning och introduktionsverksamhet antas därför uppgå till av de ersättningar kommunerna erhåller från staten. I analyserna har även 4TP PT 9 750*34 000=331 000 000 kronor. 5TP PT 9 750*3 500=34 125 000 kronor. 6TP PT Se avsnitt ovan. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser stimulansbidragen till kommunerna beaktats.TPF7FPT Eftersom kostnaderna för försörjning och introduktionsverksamhet har överskridit grund- och schablonersättningen kommer kommunerna att gynnas av förslaget att staten tar över huvudmannaskapet för introduktionen samt ansvaret för de nyanländas försörjning. Det föreslagna specialdestinerade statsbidraget till kommunerna avser täcka kostnader bl.a. för anordnande av praktikplatser i den egna verksamheten, särskild information som vänder sig till nyanlända, översättningskostnader och tolkkostnader. Statsbidra- get syftar också till att kompensera kommuner för merkostnader inom barnomsorg, skola och äldreomsorg för unga och äldre nyan- lända. Det specialdestinerade statsbidraget per nyanländ för varje kohort föreslås utbetalas och uppgår till följande beloppTPF8FPT : I denna del görs antagandet att det specialdestinerade statsbidraget till kommunerna kommer att motsvara kostnader hos kommunerna som är lika höga som statsbidraget. Detta antagande gäller även kostnaderna för sfi- och samhällskunskapsundervisning som i mitt förslag utbetalas i form av en sfi-peng respektive samhällskun- skaps-peng. I tabellen finns dessutom en uppskattning av kommunernas kostnader för försörjningsstöd efter första bosättning i en kommun. Denna kostnad beräk- nas eftersom nuvarande schablonersättning avser täcka varje kohorts försörjningskostnader efter första bosättning som staten i mitt förslag tar över försörj- ningsansvaret för varje kohort . För att kostnadsjämförelsen ska vara rättvisande måste därför denna kostnad beräknas och den uppskattas till och ingår i raden Minskade kostnader försörjning i tabellen nedan. 7TP PT Förordning (2007:662) om extra ersättning till kommuner 2007-2009 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden. 8TP PT Beloppens storlek diskuteras i kapitel 2, avsnitt Statlig ersättning till kommuner. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Tabell 3.3 Ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn Minskade kostnader försörjning* Avskaffat uppdrag nuvarande introduktion** Särskilda kostnader för introduktion *Minskade kostnader försörjning antas vara av summan av grund- och schablon- ersättningen, reducerad med avseende kommuners antagna kostnader för försörjningsstöd för kohorten under det sjunde halvåret. **Kostnader för Avskaffat uppdrag nuvarande introduktion (exkl. försörjning) antas i genomsnitt motsvara av nuvarande ersättningar. Mitt förslag innebär att staten tar över en stor del av kostnads- ansvaret från kommunerna som ersättningarna till kommunerna minskar. Eftersom grundersättning och schablon- ersättning inte har motsvarat de kostnader kommunerna har under introduktionen innebär förslaget en förbättring för kommunernas ekonomi som motsvarar för den antagna kohorten. Dessutom innebär en snabbare introduktion och ett snabbare arbetsmarknadsinträde på arbetsmarknaden ökade skatteintäkter och lägre kostnader för ekonomiskt bistånd. En ökning av den årliga förvärvsfrekvensen för en kohort med t.ex. fem procent- enheter innebär ökade skatteintäkter med drygt 200 miljoner Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser kronor under en tioårsperiod.TPF9FPT En förbättrad arbetsmarknadsintro- duktion leder dessutom till lägre kostnader för ekonomiskt bistånd, men denna kostnadsbesparing är svårare att uppskatta. För landstingen innebär en förbättrad introduktion där den årliga förvärvsfrekvensen för en kohort ökar med t.ex. , i ökade skatteintäkter . Ekonomiska konsekvenser till följd av förslaget att kommunernas ansvar för bosättning av vissa nyanlända utlänningar ska införas har inte beräknats. Jag menar att detta inte är ett nytt åtagande för kommunerna, eftersom kommunerna har ett bostads- försörjningsansvar för sina invånareTPF10FPT. Min bedömning är dessutom att denna merkostnad inte kommer att vara ett stort problem för kommunerna om den inomregionala fördelningen av nyanländas bosättning kan förbättras jämfört med . så tror jag att bostadsersättningens utformning med att denna endast utgår till nyanlända med godkänt bostadskontrakt kommer att medföra att många nyanlända i större utsträckning kommer att välja att bosätta sig på orter med fler lediga bostäder, även om detta innebär längre pendlingsavstånd till sfi-undervisning, arbetspraktik osv. Kommunernas har kostnader för administration och kontroll av schablonersättning från samt den ersättning till nyanlända som kommunerna betalar ut till de nyanlända. Dessa kostnader kommer att minska med förslaget. Kommunerna kommer inte heller att behöva ha det samordnande ansvaret för introduktionen, vilket också kommer att innebära lägre kostnader än . 9TP PT Beräknat på en kohort av 9 750 personer som i ökad omfattning kommer i arbete med en genomsnittlig beskattningsbar månadsinkomst på i genomsnitt och en skattesats på . 10TP PT 1 § lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser 3.3.6Ekonomiska konsekvenser för staten