sou · GXB362 · 2009-06-26 00:00:00 — Alla de stora producenterna har hela som sin marknad. I finns två producenter som använder vakuumrespektive atmosfärsteknik. Företaget som använder atmosfärstekniken kommer inte att beröras direkt av en skatt på HFC. Tillverkning med vakuumteknik är vanlig i och . I sker sådan produktion i , och . Det företag som tillverkar med HFC i producerar främst för den svenska marknaden, men har också viss export till . på HFC uppgående till per kg koldioxidekvivalenter skulle öka kostnaden för XPS-produktionen med vakuumteknik i , som den ser ut , med . Tillståndet för XPS-tillverkningen med HFC kräver att tillverkaren utreder vilken eller vilka drivgaser som sammanvägt medför minsta olägenheter från miljö- och hälsosynpunkt och i den analysen ska även utsläppen från produkterna vägas in. Målsättningen är att produktionen ska ske utan växthuspåverkan. Av figur 5.4 framgår hur utsläppen av HFC vid produktionen av XPS och från XPS-produkter minskat . Utsläppen från tiden då CFC och HCFC användes som drivgas är inte med i figuren. Alternativ som drivgas vid XPS-tillverkningen Det finns tillverkare som har övergått till koldioxid som drivgas. Produkten får då något sämre värmeisolerande egenskaper. Alternativa drivgaser är pentan eller butan som ger en brandfarlig produkt med okända långtidsegenskaper, samt koldioxid, som kräver kraftiga investeringar och också har resulterat i försämrade egenskaper. Utsläpp av HFC från tillverkning och användning av XPS 1990– 2007 och prognostiserade sådana utsläpp , 2015 och 2020, mätt i kton koldioxidekvivalenter Källa: IVL:s rapport tabell 4, se bilaga 2. finns det inte någon användning av PFC i och utsläpp av PFC sker endast vid tillverkning av aluminium. 5.2.1Utsläpp av PFC vid tillverkning av primäraluminium Primäraluminiumtillverkning sker vid en anläggning i . Den process som primäraluminium framställs vid är elektrolys. Aluminiumoxid löses i ett bad av smält kryolit och därefter sker elektrolysprocessen när så kallad anodeffekt inträffar. Ingen ackumulering sker utan utsläppen sker direkt vid produktionen. PFC-gaserna bildas endast anodeffekten varar. Det finns inte några positiva effekter med en anodeffekt. Vid en anodeffekt ökar energi- och fluoridförbrukningen som aluminiumproduktionen är noll. Företaget som tillverkar primäraluminium i har gått över från Söderberg-teknik (VSS, vertical stud ) till Prebaked-teknik (PFPB, centre-worked pre-bake point feed production). Genom den investeringen kommer företaget att minska sina utsläpp av PFC med jämfört med före konverteringen till Prebaked-teknik. Företaget använder sedan investeringen bästa möjliga teknik (BAT) vid tillverkningen. Enda möjligheten att ytterligare minska utsläppen är om det är tekniskt möjligt att ytterligare reducera antalet och längden på de så kallade anodeffekterna då F-gaser bildas. Beträffande PFC-utsläppen från aluminiumtillverkningen omfattas dessa av handeln med utsläppsrätter. Enligt företaget skulle en skatt på per kg koldioxidekvivalenter motsvara då produktionen är i full drift. En skatt skulle enligt företaget inte medföra någon skillnad på sättet att arbeta. arbetar företaget aktivt med att sänka anodeffekten och därmed också utsläppen av PFC, i syfte att öka aluminiumproduktionen och minska energi- och fluoridförbrukningen. Produktionen av primäraluminium är global. Världens ledande marknad för primäraluminium är (), vilket medför en lika och transparent prissättning som noteras . Faktorerna tillgång och efterfrågan styr i princip prissättningen. Gjutning tillsammans med specifika legeringsämnen kan höja priset, men har ändock i grunden baserats på LME. Med en global produktion och marknad följer även en global konkurrens, även om kostnader för transport kan avgränsa försäljningsområdet. Köparna av aluminium är en rad olika pressverk i och som efterfrågar en rad olika legeringstillsatser och egenskaper. Konkurrenterna finns dels i ; , , , , , dels i ; , . Det svenska företaget har tillstånd att producera , vilket ska jämföras med den globala produktionen som uppgår till . Ur konkurrenssynpunkt är förutom leveranstid och kvalitet även tillgången till råvaror till en rimlig kostnad en viktig faktor. I huvudsak är dock tillgången till ett långsiktligt och konkurrenskraftigt elpris den avgörande faktorn för en eventuell produktion. Både och IPPC-direktivet föreskriver att bästa tillgängliga teknik (BAT) ska användas vid yrkesmässig verksamhet varför konverteringen till prebaked-teknik var en förutsättning för nytt miljötillstånd när företaget ville öka sin produktion. Företaget ska, enligt miljötillståndet, arbeta aktivt för att nå utsläppsvärden från redan befintlig prebaked-teknik. Detta tillsammans med installerade automatiska nedtagningar av anodeffekter gör att företaget kontinuerligt arbetar med att få så få och korta anodeffekter, och därmed så lite utsläpp av PFC, som möjligt. Utsläpp av PFC från primär aluminiumtillverkning 1990–2007 och prognostiserade sådana utsläpp , 2015 och 2020, mätt i kton koldioxidekvivalenter Källa: IVL:s rapport tabell 4, se bilaga 2. SF6 är en av de starkast verkande växthusgaserna som Kyotoprotokollet nämner. används den främst som isolerande gas i ställverk, isoler- och köldmedium i transformatorer samt isoler- och brytmedium i strömbrytare för både hög- och mellanspänning och som skyddsgas vid pressgjutning av magnesium. SF6 har tidigare använts som isoleringsgas i fönster och som brandsläckningsmedel men den användningen har upphört i . Utsläppen av SF6 i kommer från produktionen av högspännings- och mellanspänningsbrytare, från elnätet och från magnesiumgjuterierna. Utsläpp av SF6 1990–2007 och prognostiserade SF6 utsläpp 2010, 2015 och 2020, mätt i kton koldioxidekvivalenter Källa: IVL:s rapport tabell 3, se bilaga 2. 5.3.1SF6 som elektrisk isolering SF6 har ersatt olja som elektrisk isolering i elektrisk utrustning för mellanspänning (upp till ) och högspänning (över ) på grund av gasens utmärkta isolerande och ljusbågsläckande egenskaper. SF6 används för att kunna bygga kompakta och kostnadseffektiva apparater med lågt underhållsbehov, god personalsäkerhet och låga magnetfält. F-gasernas användningsområden SOU 2009:62 finns inte något alternativ till SF6 inom detta segment med samma goda egenskaper. SF6 ingår också som isolerande gas i gasisolerade ställverk (GIS). Högspänningsbrytarna levereras fyllda med gas till lågt övertryck (transporttryck). Resterande gas fylls på i samband med montage. Utrustningen ska, enligt krav i internationella dokument, vara så tät att den inte läcker av den påfyllda gasen. Dagens läckage från dessa produkter är . Utsläppen av SF6 i denna sektor sker dels vid tillverkningen och provningen av högspänningsprodukter och dels i nätet genom årligt läckage och genom läckage vid montering, underhåll samt demontering. Tillverkaren tar tillbaka uttjänta SF6-produkter för demontering och för återvinning och destruktion av gasen. Det finns endast ett företag i som tillverkar högspänningsprodukter, ABB. Företaget tillverkar så kallade live-tank-brytare. Vid tillverkningen används SF6 för att rutinprova de färdiga produkterna före leverans. De olika brytarna levereras med SF6 till ett transporttryck på 0,125 MPa (abs). har en rad investeringar gjorts för att minska läckaget av SF6 i produktionen. Följande åtgärder har vidtagits: -Ombyggnad av verkstaden för att få plats med ny övertrycksprovningsanordning. gjordes all övertrycksprovning av brytare med SF6 med risk för läckage, eftersom brytarna var försedda med övertrycksventiler (s.k. sprängbleck). Övertrycksprovning görs numera med luft, vilket har minskat hanteringen av SF6. -Installation av ett automatiserad mätsystem som detekterar SF6 gas läckage i ett tidigt skede. Av den använda mängden SF6 beräknas gå med produkterna ut ur . har också ett högeffektlaboratorium i anslutning till produktionen där företagets produkter utvecklas och certifieras. Laboratoriet är ackrediterat av Swedac. Laboratoriet är självständigt i förhållande till ABB:s produktion och dess tjänster köps av företag världen över. All elektrisk utrustning ska typprovas innan den släpps ut på marknaden. Brytarens viktiga uppgifter är att bryta kortslutningsströmmar. Därför sker en stor del av typproven på brytare i ett högeffektlaboratorium, där tillgång finns till höga strömmar. Brytning av höga strömmar resulterar i en temperatur på cirka 20 000 K i kontaktområdet. Den höga temperaturen gör att SF6- molekylen delas sönder. Den sönderdelade gasen rekombinerar igen efter att temperaturen har sjunkit. En del av den sönderdelade gasen bildar spaltprodukter med material som omger kontaktområdet. Detta gör att gasen oftast inte kan återanvändas och måste skickas till destruktion. Kommersiell utrustning för separation av gasen finns inte , men ABB har flera patent på kryogen teknik som gör det möjligt att separera SF6 från andra gaser. Högeffektlaboratoriet kommer att investera i en sådan utrustning då den blir kommersiellt tillgänglig. Därvid kan av gasen återanvändas. ABB:s tillstånd är villkorat med att företaget kontinuerligt arbetar med att fasa ut SF6 ur produktionen. Företaget arbetar aktivt och kontinuerligt med att minska utsläppen av SF6 och det arbetet har resulterat i minskade utsläpp såväl inom produktionen som i laboratoriet. Företaget analyserar anledningen till utsläppen av SF6 och använder de analyserna som en grund för att utveckla åtgärder för att minska utsläppen. Det arbetet har resulterat i flera förändringar. ABB i producerar så kallade live-tank-brytare och dessa säljs utanför till . På marknaden för live-tank- brytare agerar tre i stort sett likvärdiga tillverkare. Priset är till 99 procent avgörande vid en upphandling. I stort sett alla kunder accepterar dessa tre tillverkares produkter. Vad beträffar ABB i så har företaget en systerfabrik i med motsvarande kapacitet och produktsortiment. har SF6 installerat i sin utrustning . En rad åtgärder har vidtagits och handlingsprogram finns för att minska utsläppen av SF6 från utrustningen, däribland inrapporteringskrav om påfylld SF6 på grund av läckage, läckagelokalisering och utförande av tätningsåtgärder. Följande löpande åtgärder har vidtagits. -Krav på största möjliga täthet vid upphandling av ny utrustning -Kontinuerlig övervakning med larm till driftcentral -Krav på entreprenörer som hanterar gasen om -gasbehandlingsutrustningar enligt senaste rön -uppdaterad utbildning av personal -rapportering av mängd påfylld gas per objekt -Regelbunden intern uppföljning med åtgärder vid läckage har , delvis i samarbete med andra företag, dessutom satsat på ny hjälputrustning i form av: -ny daggpunktsmätare som återför gasen efter mätning, -ny gasbehandlingsutrustning för enklare och säkrare hantering, -IR-kamera för läckagelokalisering på spänningssatt brytare (avbrottsmöjlighet behöver inte inväntas för läcksökning). Det går inte att säga att det föreligger någon trend med att utsläppen från utrustningen minskar. Men inte har det strängaste garantivärdet (0,av installerad mängd SF6 ) för ny utrustning enligt internationell standard överskridits. Ett haveri i ett ställverk kan föranleda stora utsläpp och därmed förorsaka språng i statistiken trots ambitiöst arbete med att minska utsläppen. Alternativ till SF6-isolerad utrustning kan i vissa fall vara tryckluftfylld utrustning eller isolering med olja. Fördelen med att använda SF6-isolerad utrustning generellt är att denna tar mindre plats än t.ex. luftfylld och att den anses vara säkrare. I vissa fall tycks i praktiken SF6 vara det enda alternativet. har ingen alternativ gas hittats som ger samma elektriska prestanda med avsevärt mindre miljöpåverkan. Däremot hoppas och tror branschen på att utrustningen kommer att bli tätare och att utsläppen därigenom kommer att minska. Utsläpp av SF6 från elektrisk isolering 1990–2007 och prognostiserade sådana utsläpp , 2015 och 2020, mätt i Källa: IVL:s rapport tabell 4, se bilaga 2. 5.3.2SF6 vid pressgjutning av magnesium SF6 används som skyddsgas för att förhindra oxidation av smältan vid pressgjutning av magnesium. Den gas som används släpps ut. Pressgjutet magnesium används för lätta detaljer till fordonsindustrin och i handhållna verktyg. Ett användningsområde som ökat är som skal till bärbara datorer. Enligt artikel 8:1 EG-förordningen nr 842/20064 är det förbjudet att använda SF6 eller preparat i vilka SF6 ingår vid pressgjutning av magnesium, utom om den använda mängden SF6 understiger och gjuteri. Realistiska alternativ till SF6 som skyddsgas har av gjuteribranschen i bedömts vara svaveldioxid och HFC-134a. Branschen har sedan förbudet trädde i kraft delvis ställt om till alternativen, varför användningen av SF6 som skyddsgas har minskat markant. Marknaden för pressgjutet magnesium Magnesium konkurrerar främst med aluminium och plast. I är störst på pressgjutning av magnesium följt av , och . I övriga världen sker pressgjutning av magnesium främst i och . En skatt på per kg koldioxidekvivalent medför en kostnadsökning på per kg gjutgods. Metallpriset för magnesium ligger mellan per kg. Eftersom gjuterierna verkar på en global marknad bedömer gjuterierna att de inte kan ta ut kostnadsökningen från kunderna. Även de så kallade interngjuterierna är konkurrensutsatta från övriga och lågkostnadsländer. Den internationella organisationen för magnesium () har gjort en frivillig överenskommelse5 med US EPA om att fasa ut SF6 från gjutning av magnesium. Detta betyder att det sker globala utvecklingsinsatser i frågan i en omfattning som vida överstiger vad de svenska gjuterierna kan genomföra. Information från dessa utvecklingsarbeten erhåller de svenska gjuterierna via direktkontakter med . 4Europaparlamentets och rådets förordning (EG/2006/842) av om vissa fluorerade växthusgaser (EUT L 161, 14.06.2006 s. 1). 5http:///highgwp/magnesium-sf6/index.html. Det globala arbetet med att finna en ersättning för SF6 vid pressgjutning av magnesium har utmynnat i att ett antal gaser har visat sig ha en potential som ersättningsmedel. De gaser som används/utvärderas är dels svaveldioxid samt fluorinnehållande gaser exempelvis HFC-134a och perfluorketon. Svaveldioxid används kommersiellt i . Ur arbetsmiljösynpunkt är det ett sämre alternativ på grund av gasens giftighet. De svenska gjuterierna som minskat användningen av SF6 har gjort det genom införande av svaveldioxid eller HFC-134a. Erfarenheterna är att vissa arbetsmoment såsom avlägsnandet av slagg från smältan samt rengöring av ugnar är svåra att utföra utan användandet av SF6. Utsläpp av SF6 från magnesiumgjuterier –2007 och prognostiserade sådana utsläpp , 2015 och 2020, mätt i Källa: IVL:s rapport tabell 4, se bilaga 2. 6Hur regleras användningen av F-gaser Hanteringen och användningen av F-gaser har tidigare helt och hållet reglerats på nationell nivå. Regleringen har framför allt skett genom så kallade köldmediekungörelse (föreskrift (1992:16) om kyl- och värmepumpanläggningar innehållande CFC, övriga CFC, haloner, HCFC och HFC). Med anledning av EU:s åtagande enligt Kyotoprotokollet infördes reglering på EU-nivå genom den så kallade F-gasförord- ningen (och rådets förordning 842/2006 om vissa fluorerade växthusgaser1). Som en följd av det upphävdes köldmediekungörelsen och de bestämmelser som inte täcktes av F- gasförordningen lyftes upp till den nya svenska förordningen (2007:846) om fluorerade växthusgaser och ämnen som bryter ned ozonskiktet. 6.1.1Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006 av om vissa fluorerade växthusgaser och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser började, till största delen, gälla . Det primära syftet med förordningen är att minska utsläppen av de F- gaser som omfattas av Kyotoprotokollet och att därmed skydda miljön. Förordningen omfattar hantering, användning och tillhandahållande samt återvinning och destruktion av de fluorerade växthusgaserna HFC, PFC och SF6. I förordningen ställs krav på 1 och rådets förordning (EG/2006/842) av om vissa fluorerade växthusgaser (EUT L 161, 14.06.2006 s. 1). Hur regleras användningen av F-gaser märkning av vissa produkter som innehåller fluorerade växthusgaser. Förordningen innehåller vidare förbud mot användning av SF6 i bildäck och vid magnesiumgjutning (utom om den använda mängden SF6 understiger ) samt mot saluförande av vissa produkter och utrustning som innehåller F-gaser. Därtill innefattar förordningen bestämmelser om rapportering samt om utbildning och certifiering av personal som utför återkommande läckagekontroller på stationär utrustning (dvs. inte fordon eller liknande) som innehåller F-gaser och omhändertar (återvinner) fluorerade F-gaser i samband med skrotning och service. Förordningen reglerar bland annat följande förbud mot utsläppande på marknaden, artikel 9, i bilaga II. Tabell 6.1 Förbud mot utsläpp på marknaden Icke-slutna system för direktförångning som Andra typer av fönster Enkomponentsskum, utom om sådant krävs för att uppfylla nationella säkerhetsnormer Källa: Bilaga II till och Rådets förordning nr 842/2006 av om vissa fluorerade växthusgaser (EUT L 161, 14.06.2006 s. 1). Till F-gasförordningen hör även nio stycken kommissionsförordningar som reglerar: -kompetens för personal och företag som hanterar fluorerade växthusgaser i kyl-, värmepumps- och luftkonditioneringsutrustning, -kompetens för personal och företag som hanterar brandskyddssystem, -kompetens för personal som återvinner F-gaser från högspänningsbrytare, Hur regleras användningen av F-gaser -kompetens för personal som återvinner lösningsmedel som innehåller F-gaser, -kompetens för personal som återvinner F-gaser ur luftkonditioneringsanläggningar i fordon, -hur läckagekontrollen ska utföras på kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning, -hur läckagekontrollen ska utföras på brandskyddssystem, -hur märkningen av utrustningen ska vara utformad samt -hur rapporteringen till kommissionen ska ske. F-gasförordningen innehåller bestämmelser om framtida översyn av förordningens bestämmelser. Syftet är att övervaka hur effektiva åtgärderna i förordningen är för att vara säker på att det politiska målet uppnås, nämligen att minska utsläppen. måste kommissionen överlämna en rapport till och rådet om erfarenheterna från tillämpningen av förordningen. I rapporten ska kommissionen bland annat bedöma hur gällande bestämmelser påverkar utsläppen, presentera prognostiserade utsläpp av fluorerade växthusgaser och undersöka hur kostnadseffektiva dessa bestämmelser är, utvärdera de utbildnings- och certifieringsprogram som medlemsstaterna inrättat, och bedöma om ytterligare F-gaser ska läggas till i förordningen. Rapporten ska om kommissionen anser det nödvändigt åtföljas av förslag till ändring av vissa bestämmelser i förordningen. 6.1.2Europaparlamentets och rådets direktiv /40/EG av om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon I direktivet2, vars bestämmelser ska tillämpas från , beskrivs i detalj de villkor som ställs på maximalt läckage från luftkonditioneringsutrustning i motorfordon som innehåller F-gaser med en GWP-faktor som överstiger 150. Detta innebär i praktiken att regleringen gäller användandet av HFC-134a (GWP 1 300) i luftkonditioneringsutrustning. Direktivet omfattar fordon som används för persontransport samt fordon för godstransport som väger mindre än , dvs. så kallade lätta motorfordon. 2 och rådets direktiv (2006/40/EG) av om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon (EUT L 161, , s. 12). Hur regleras användningen av F-gaser Efter får man endast registrera, försälja och ta i bruk nya fordon med köldmedium med en GWP över 150 om läckaget är mindre än F-gaser för fordon med enkla förångare och med dubbla förångare. Efter får endast nya fordon registreras, försäljas och tas i bruk om de är utrustade med ett köldmedium med lägre GWP- faktor än 150. I praktiken innebär detta att HFC-134a då förbjuds i luftkonditioneringsutrustningar i nytillverkade fordon. 6.1.3En ökad harmonisering på gång EU antog rådslutsatser om att ytterligare utveckla EU:s position till en omfattande klimatöverenskommelse efter 2012. Rådet tar upp att den accelererade utfasningen av HCFC som regleras under Montrealprotokollet (internationellt avtal för reglering av ozonnedbrytande ämnen) snabbt kan leda till en ökande användning av HFC. Många av gaserna är potenta växthusgaser och därför föreslås att en överenskommelse i ska innehålla ett internationellt arrangemang för att minska utsläppen av HFC. Dessutom har och lämnat ett förslag till årets partsmöte under Montrealprotokollet om att ändra protokollet för att lägga till HFC. Förslaget innebär en nedfasning av produktion och konsumtion av HFC. EU arbetar med att fortsätta analysera hur en global överenskommelse kan genomföras på bästa sätt och hur synergieffekter kan tas tillvara på mellan ozonrespektive klimatregimen. Förordningen (2007:846) om fluorerade växthusgaser och ämnen som bryter ned ozonskiktet trädde i kraft och innehåller dels de krav som ställs enligt EU:s F-gasförordning, dels mer långt gående nationella krav. Härutöver innehåller förordningen detaljerade användningsförbud av ozonnedbrytande ämnen. De bestämmelser som krävs enligt F-gasförordningen reglerar vem som i ska ha hand om certifieringen av personal och Hur regleras användningen av F-gaser företag enligt de kompetenskrav som specificerats i F-gasförord- ningen och tillhörande förordningar. De bestämmelser som inte uttryckligen krävs enligt F-gas- förordningen men som ändå införts i gäller enbart kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning och innebär att -kraven på läckagekontroll och certifierad kompetens även ska gälla i fråga om mobil utrustning som innehåller F-gaser, att -resultatet av den återkommande kontrollen ska rapporteras till tillsynsmyndigheten (gäller inte små anläggningar), att -tillsynsmyndigheten ska underrättas innan installation av utrustning som innehåller , att -läckagekontroll även ska ske i samband med installation, ombyggnad och andra ingrepp, att -det är förbjudet att leverera F-gaser som köldmedium till andra mottagare än de som fastställts i förordningen, att -den som yrkesmässigt importerar eller överlåter köldmedier ska kostnadsfritt ta tillbaka levererade köldmedier som omhändertagits samt att -utrustning som tillverkas, importeras eller förs in till ska vara försedd med noggranna och lättfattliga drifts- och skötselinstruktioner. Utsläpp av HFC från kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustning Det övergripande syftet med EU:s F-gasförordning, som ligger till grund för de svenska regleringarna, är att minska utsläppen av F- gaser genom en serie åtgärder som vidtas genom gasernas hela livscykel. Enligt artikel 3.1 i nämnda förordning ska alla operatörer av stationära kyl-, luftkonditionerings- och värmepumpsutrustningar, oberoende av vilken mängd köldmedium de innehåller, -förebygga läckage och -åtgärda läckage efter det att de upptäckts genom att vidta alla tekniskt genomförbara åtgärder som inte medför orimliga kostnader. I de fall ett läckage upptäcks ska operatören säkerställa att reparationen utförs av personal som är certifierad för Hur regleras användningen av F-gaser Operatören ska dessutom se till att ett läckageprov utförs efter reparationen om det är nödvändigt. En uppföljningskontroll ska utföras inom en månad, beroende på situationen och baserat på en bedömning av certifierad personal. Dessutom finns det krav på regelbundna läckagekontroller på utrustning över . I samband med läckagekontrollen ska kontrollrapport utfärdas. ska operatören (verksamhetsutövaren) skicka in en årsrapport med uppgifter om att kontroll genomförts, av vem och när samt uppgifter om installerade, påfyllda och återtagna mängder till tillsynsmyndigheten (oftast i en kommun). Vilka styrmedel kan tillsynsmyndigheterna använda sig av vid läckage?