sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — Till samtliga verksamhetsgrenar lämnades följande uppdrag: I regionerna ska enligt arbetsordningen finnas en beredskaps- och incidentorganisation. Utvecklingen av underrättelsetjänsten ska fortsätta. Resurser ska avsättas för att uppnå och vidmakthålla en god säkerhet, bl.a. avseende tekniska åtgärder, underrättelseverksamhet, effektiv placering av intagna, god personalrekrytering, god grundutbildning av personal, en nära kontakt med intagna och annan s.k. dynamisk säkerhet. Nollvision ska gälla för rymningar. Nollvision ska gälla avseende narkotika i häkten och anstalt. Varje verksamhetsställe ska upprätta en övningsplan. Inom verksamhetsgrenen Anstalt skulle regionerna genomföra de åtgärder som hade beslutats som en följd av rymningsöversynen på E- och D-anstalter, den s.k. . Klient- och säkerhetsenheten vid skulle utarbeta en modell för mobilstörning i anstalter med högsta säkerhet. Personalenheten gavs i uppdrag att följa upp och lämna förslag i anledning av Brottsförebyggande rådets rapport och våld mot kriminalvårdens personal, Rapport 2006:5. Det poängterades återigen att alla nyanställda skulle påbörja Kriminalvårdens grundutbildning. Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 I verksamhetsplanen för angavs bl.a. följande avseende säkerhet samt ordning och reda: Kriminalvårdens brandskyddarbete ska bedrivas i enlighet med beslutade riktlinjer. Arbetet för säkerhetshot mot verksamheten ska bedrivas enligt de föreskrifter, riktlinjer och policy som hade beslutats. Samtliga verksamhetsställen ska organisera och bedriva ett gott hot- och riskanalysgrundat säkerhetsarbete. Inga rymningar från transporter ska tillåtas till följd av dålig planering och samordning, icke ändamålsenlig bemanning eller underlåtenhet att agera. Varje verksamhetsställe ska upprätta en övningsplan för innevarande och nästkommande år. Regioner och verksamhetsställen ska medverka i underrättelseverksamheten i enlighet med de årliga underrättelseplanerna. Regionerna ska genomföra åtgärder med anledning av den reviderade . Klient- och säkerhetsenheten ska upphandla teknik för mobilstörning i anstalter med högsta säkerhet. Telefonsystemet för de intagna, INTIK, ska utvärderas och eventuellt utbyte bedömas. Hundverksamheten ska utvecklas med utgångspunkt i en rapport från controllerenheten. En riskanalys ska företas enligt förordningen (1995:1300) om statliga myndigheters riskhantering mot bakgrund av enmyndighetsreformen . Klient- och säkerhetsenheten ska upprätta förslag om hantering av särskilt resurskrävande intagna. Självmord i Kriminalvården ska motverkas genom ett aktivt preventionsarbete. Personalenheten ska (återigen) löpande följa upp att bedöma behovet av åtgärder för att motverka våldet mot personal. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete gavs bl.a. följande uppdrag i verksamhetsplanen avseende säkerhet samt ordning och reda: Inom fokusområdet säkerheten genom underhåll och anskaffning ska en inventering över behov och avtal vad gäller säkerhetsutrustning genomföras, driftsäkerheten i elsystemen förbättras och brandskyddarbetet redovisas. Inom fokusområdet och utveckling av tekniska säkerhetssystemen ska en genomförandeplan för normering utarbetas. Inom fokusområdet och missbruk ska åtgärder enligt myndighetens narkotikahandlingsplan redovisas och antalet hundpatruller utökas. Kontinuerlig fortbildning i akutsjukvård och suicidprevention ska ske och en försöksverksamhet med häkteskoordinator, s.k. Officer, genomföras vid säkerhetshäktena. En redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med avseende på en plan för platser för särskilt resurskrävande intagna ska lämnas. En ny bilförarutbildning ska påbörjas enligt en särskild plan. Fortlöpande ska utbildningar genomföras i konflikt- och krishantering samt avseende personskydd. Uppföljning av säkerhetsarbetet sker i huvudsak genom säkerhetsgruppens försorg. I vissa fall ska uppnådda resultat redovisas i Kriminalvårdens IT-baserade återrapporteringssystem Ebbemodellen. En avrapportering av specifika säkerhetsuppdrag ska fortlöpande lämnas till säkerhetsgruppen. Säkerhetsgruppen har i sin tur haft löpande uppdrag att genomföra säkerhetsrevisioner och att vidta säkerhetshöjande åtgärder. En del av säkerhetsrevisionerna har inriktats mot att följa upp förslag. Det största säkerhetsintresset har riktats mot sex av de åtta anstalterna med högst säkerhetsklass, dvs. , Hällby, Kumla, och och samt den nya anstalten Salberga. Arbetet har tagit sin utgångspunkt i 15 olika områden, t.ex. underrättelsearbete, legala förutsättningar, transporter, inpasseringskontroll, insatsberedskap och teknisk säkerhet. Inom de olika områdena har olika åtgärder vidtagits beroende på vilket behov som har funnits och med utgångspunkt i anstaltens säkerhetsklass. Arbetet har i första hand genomförts genom säkerhetsgruppens försorg. Åtgärderna har redovisats direkt till generaldirektören. Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 Inledningsvis, dvs. åren 2004–2005, skedde redovisningarna en gång . Enligt generaldirektören har det säkerhetshöjande arbetet på de säkraste anstalterna avstannat beträffande den tekniska säkerheten. Utöver åtgärderna vid de nämnda anstalterna har Kriminalvården framför allt genomfört punktinsatser på häkten och andra anstalter för att höja säkerheten. 8.4 Genomförda förändringar 8.4.1 Ledning och organisation regeringens beslut att tillsätta en ny generaldirektör sattes alltså säkerheten i fokus. Den nye generaldirektören hade, förutom att vara chef för , som bl.a. ska samordna särskilda polisiära händelser i landet, arbetat mycket med säkerhetsfrågor inom kärnkraftsområdet. Generaldirektören har till utredningen uppgett att det är han själv som leder säkerhetsarbetet inom och ansvarar för säkerhetsfilosofin. Utgångspunkten för säkerhetsfilosofin är att ta hänsyn till helheten genom att se hur de olika detaljerna samverkar. tillsattes vid klient- och säkerhetsenheten en ny säkerhetsfunktion, säkerhetsgruppen. Gruppen leds av säkerhetschefen , som lyder under enhetschefen. Säkerhetschefen lyder dock direkt under generaldirektören i säkerhetsrelaterade frågor. På regional nivå finns det säkerhetsinspektörer. På anläggningarna finns det personal med särskilt ansvar för säkerhetsfrågor. En uppdaterad säkerhetshandbok fastställdes . Tillgången till säkerhetshandboken inom är av sekretesskäl begränsad. 8.4.2 Personal, utbildning och attityder Vid flera av rymningarna visade det sig att de intagna hade haft hjälp av personal inne på anstalterna. Enligt den nuvarande generaldirektören har det förekommit, och förekommer fortfarande, okunskap och omedvetenhet om säkerhetsfrågor, vilket leder till risker för säkerheten och till risk för rymningar. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete också förekommit att personal har bistått intagna genom att föra in vapen, narkotika och mobiltelefoner till anläggningarna. Kriminalvården har därför förändrat rekryteringsprocessen avseende den vårdande personalen. Kriterier för rekrytering har förbättrats och rekryteringen sker numera med hjälp av . Före det att någon kommer i fråga för anställning kontrolleras personen genom registerslagning i misstanke- och belastningsregistren. Många som ska arbeta i den klientnära verksamheten genomgår också en s.k. personalkontroll som vidtas med hjälp av Säkerhetspolisen. Kriminalvården har uppmärksammat behovet av ny utbildning för personalen. Myndigheten har utrett frågan om en eventuell högskoleutbildning för kriminalvårdare. Någon sådan har dock inte kommit till stånd. Kriminalvården beslutade istället att införa en ny utbildning, den nuvarande grundutbildningen. Denna omfattar 20–. Alla tillsvidareanställda ska genomgå grundutbildningen. Befintlig personal ska genomgå en anpassad utbildning. Målet är att alla ska ha genomgått utbildningen senast . Säkerhetsfrågorna utgör en väsentlig del av utbildningen.39 Generaldirektören har också påpekat vikten av att det i organisationen finns rätt attityd och inställning till arbetets svårhet. Förutsättningarna för detta ska framför allt skapas vid rekryteringen, utbildningen och genom att utveckla ledarskapet i organisationen. poängterade ledarskapets betydelse för att påverka personalen att utföra ett bra arbete. Bl.a. påpekade att det föreföll som om personalen hade dragit sig undan från att aktivt finnas ute på avdelningarna.40 Kriminalvården har uppgett att förutsättningar för ett bättre ledarskap har åstadkommits genom enmyndighetsreformen och dess tydligare organisationsstruktur. 8.4.3 Underrättelsearbete inrättades Kriminalvårdens underrättelseverksamhet, KV-KUT. Underrättelsearbetet hade dock redan påbörjats tidigare. KV-KUT är centraliserad till . En underrättelsemodell för Kriminalvården fastställdes . 39 Se kapitel 6. 40 SOU 2005:6, s. 147 ff. och 157 ff. 195 Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 8.4.4 Placering av intagna förändrade Kriminalvården indelningen av anstalterna i säkerhetsklasser. De slutna anstalterna delades in i fem grupper (A–E) beroende på säkerhetsnivå. De öppna anstalterna/anstaltsavdelningarna tillhör grupp F. Förändringen av säkerhetsklasser tillkom för att möjliggöra större säkerhetsmässig differentiering av de intagna. inrättades placeringsenheten med ansvar för i princip samtliga anstaltsplaceringar. Förutsättningarna för placering av de intagna beskrivs i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om placering av dömda i kriminalvårdsanstalt, KVFS 2006:13. Placeringsbeslutet ska föregås av en risk- och behovsbedömning. Vid bedömningen ska hänsyn tas till individens behov av behandling eller utbildning och till säkerhetsskäl, bl.a. risken för att den intagne ska avvika, fortsätta med brottslig verksamhet eller missbruka narkotika under verkställigheten. Det häkte eller den anstalt där den intagne befinner sig ska ta fram underlag till risk- och behovsbedömningen. Frivården ansvarar för att ta fram platsunderlaget om personen inte är intagen i häkte eller fängelse. Enligt de nämnda föreskrifterna och allmänna råden bör den intagne förflyttas till öppnare förhållanden så snart hänsynen till säkerheten inte längre lägger hinder för det. Omvänt får en omplacering ske till en anstalt eller anstaltsavdelning med högre säkerhet av säkerhets- eller av behandlingsskäl. Kriminalvården gör en kontinuerlig, månatlig säkerhetsbedömning av de intagna vid de åtta högst säkerhetsklassade anstalterna, vilket innebär att av alla intagna härigenom blir fortlöpande säkerhetsbedömda. Bedömningarna sker på anstalterna. 8.4.5 Säkerhetsanstalt gav regeringen i uppdrag till att ta fram ett förslag avseende utformningen av en ny säkerhetsanstalt. Enligt beslutet ska anstalten användas för intagna för vilka risken för fortsatt brottslig verksamhet eller avvikelse bedöms särskilt hög och som under verkställigheten kräver särskilda arrangemang vad gäller säkerhet och omhändertagande i övrigt.41 Enligt uppskattning var antalet individer 41 Ju2004/7296/. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete som borde omfattas av den högsta säkerheten inom kriminalvården ca 100–150 stycken.42 presenterade sitt förslag angående en ny säkerhetsanstalt.43 Målgruppen beskrevs som långtidsdömda män med särskilda säkerhetsbehov utifrån tre huvudkriterier: Förhöjd risk för våldsamma rymningar och fritagningar Våldsbenägenhet eller andra allvarliga ordningsstörningar Hög risk för fortsatt grov brottslighet under verkställigheten där det är extra viktigt att kontakten med omgivningen begränsas. bedömde att gruppens storlek kommer att variera , men att ett 60-tal intagna kunde komma i fråga för placering på en säkerhetsplats. Av bl.a. säkerhets- och infrastrukturskäl bedömdes en anstalt i anstalten vara det mest lämpliga sättet att ta fram säkerhetsplatserna. Anstalten Saltvik i bedömdes ha goda förutsättningar för en nyetablering av en säkerhetsenhet. Dessutom föreslogs säkerhetsplatser vid anstalterna , Kumla och . Säkerhetsenheten vid Saltvik föreslogs få 12–18 platser, 18 säkerhetsplatser, Kumla 18–24 säkerhetsplatser och 6 säkerhetsplatser. föreslog även ett nytt behandlingsprogram, Violence Prevention Program (VPP), som bedömdes särskilt lämpligt för personer dömda för grova våldsbrott, högriskklienter och psykopater. I ett senare beslut fann Kriminalvården att inte bedömdes lämpligt för att inrymma säkerhetsplatser. Istället beslutades att tre identiska enheter med drygt 20 platser vardera skulle byggas vid Saltvik, och . Vid enheterna ska dubbelt så många vårdare arbeta som vid en normalavdelning. Varje säkerhetsavdelning inom enheten ska innefatta sex platser. De intagna ska ha daglig sysselsättning med arbete, studier eller behandling. Platserna ska tas i bruk . Sammanlagt får därmed Kriminalvården ca 60 säkerhetsplatser. 42 SOU 2005:6, s. 139 f. 43 , Säkerhetsanstalt, 2004. Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 8.4.6 Tekniska åtgärder Ett stort antal åtgärder för att förbättra den fysiska säkerheten vid anstalterna har vidtagits. De säkerhetshöjande åtgärderna har framför allt vidtagits vid sex av anstalterna med högst säkerhetsklass. Allmän inpasseringskontroll med metalldetektorer, på vissa ställen med röntgenutrustning, har införts och kommer att införas vid de fem säkerhetshäktena och vid tio av anstalterna. Vid dessa anstalter har också ett yttre perimeterskydd (dvs. ett yttre staket) uppförts, inpasseringsskydd satts upp och en översyn av nyckelsystemen genomförts. Vid andra anläggningar har insatser genomförts när det har uppmärksammats särskilda behov härför. Kriminalvården kameraövervakar i mycket större utsträckning än tidigare anstalternas allmänna utrymmen, t.ex. uppehållsrum, kök och arbetsutrymmen. Ett problem har varit att intagna har haft möjlighet att kommunicera med personer utanför anstalten med mobiltelefoner. Inpasseringskontrollen har, enligt Kriminalvården, begränsat möjligheten att få tillgång till en mobiltelefon. Kriminalvården har arbetat i projektform med att finna en lösning för mobilstörning. Slutsatsen är att det inte finns något system som klarar en total utstörning av kommunikation med mobiltelefon. Kriminalvården har även prövat mobildetektorutrustning, dvs. instrument som ger utslag om det finns mobiltelefoner i närheten. Möjligheten för de intagna att ringa till andra än vissa godkända nummer begränsas av Kriminalvårdens interna telefonsystem INTIK. Systemet har uppdaterats. INTIK är ett komplement till t.ex. brevgranskning för att begränsa de intagnas otillåtna kontakter med personer utanför anstalten, t.ex. för att planera brott eller rymningar.44 Ett särskilt internt IT-system hindrar att de intagna kommer ut på Internet, men ger dem möjlighet att komma åt godkänd information, t.ex. digitalt studiematerial. 44 Enligt en artikel i kan intagna kringgå telefonrestriktionerna i INTIK-systemet genom att använda IP-telefoni. I artikeln uppgav Kriminalvårdens säkerhetschef systemet ska bytas ut, men eftersom det behöver utvecklas av Kriminalvården själva beräknas det ta innan det nya systemet kan tas i bruk. (, Fångar överlistar spärrade telefoner, ) 198 SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete 8.4.7 Narkotika Regeringen har gett kriminalvården i uppdrag att förbättra situationen avseende narkotika i häkten och vid anstalterna. Kriminalvården har beslutat om en nollvision, dvs. ingen narkotika ska förekomma vid anläggningarna. För att uppnå visionen har Kriminalvården, som har nämnts, förbättrat inpasseringskontrollen och begränsat möjligheten att kasta något över muren genom uppförandet av ett yttre perimeterskydd vid vissa anstalter. fanns det två narkotikahundar inom kriminalvården. finns det 20 hundförare och 22 hundar. Narkotikahundarna underlättar och gör visitationerna effektivare. För att förhindra den att de intagna kommer över läkemedel som de inte har rätt till har myndigheten utökat restriktionerna kring läkemedelsförråden, som finns vid häkten och anstalter. 8.4.8 etablerades efter upploppet på Tidaholmsanstalten år 1994.45 Insatsgrupper finns numera vid vissa anstalter. Avsikten är att Kriminalvården ska ha en beredskap att hantera de flesta uppkomna konflikter utan hjälp av Polisen. Enligt bör utgångspunkten vara att en ren ordningsstörning utan brott primärt är Kriminalvårdens ansvar, medan incidenter som innefattar brott bör handhas utan polis. Då ett brott har begåtts bör därför polis tillkallas. Den fortsatta insatsen bör då ledas av Polisen med eventuellt biträde av Kriminalvården.46 Ett koncept för att hantera gisslantagningar fastställdes . 8.4.9 Våldsanvändning avvisade kravet på att Kriminalvårdens personal skulle beväpnas med skjutvapen eller OC-spray, bl.a. med beaktande av att risken för att graden av våld vid ingripanden skulle öka.47 trädde Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om användning av OC-spray (pepparspray) i Kriminalvården, 45 Se Ds 1994:140. 46 SOU 2005:6, s. 171. 47 SOU 2005:6, s. 121. Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 KVFS 2006:1, i kraft. Bestämmelserna medger tilldelning av OCspray till verksamhetsställen enligt huvudkontorets beslut. Chefen för ett verksamhetsställe får i samråd med säkerhetsgruppen besluta om vilka befattningshavare som har rätt att använda OC-spray. När OC-spray har använts ska en rapport överlämnas till verksamhetsstället, regionkontoret och huvudkontoret. Enligt föreskrifterna har huvudkontoret ansvaret för den särskilda tillsynen över hur OC-spray används. Ett nytt IT-baserat tillbuds- och incidentrapporteringssystem, ISAP, installerades . 8.4.10 Säkerhet och suicidrisk infördes ett s.k. screeninginstrument för att följa upp risken för självmord hos de häktade. Vid de fyra säkerhetshäktena infördes en ny funktion som häkteskoordinator, s.k. Officer, . Koordinatorn ska ha ett uppsökande ansvar och aktivt medverka i planering, ledning och uppföljning av häktets arbete med självskadande handlingar. Kriminalvården har därutöver genomfört extra utbildningsinsatser i akutsjukvård och om suicidprevention, utökat omfattningen av psykologer på häktena, beslutat om nya rutiner för suicidprevention och genomfört övningar. En omvårdnadsinspektion genomfördes och redovisades i april 2009.48 8.4.11 Övrigt om säkerhet Brandskyddsarbetet har haft en framträdande plats i Kriminalvårdens säkerhetsarbete. Frågor om utrymning vid en brand eller en olycka bereder särskilda problem för myndigheten. Vid etablering av nya anläggningar har Kriminalvården särskilt kunnat beakta säkerhetsfrågor kring data, el- och telefonredundans. Kriminalvården har vidtagit ett antal andra åtgärder bl.a. för att förbättra säkerheten samt ordningen och redan vid anstalterna. Bland dessa åtgärder finns beslut om vilka personliga ägodelar de intagna får ha i sitt bostadsrum. Detaljerade föreskrifter och allmänna 48 Kriminalvården, Omvårdnadsinspektioner vid landets häkten 2008. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete råd om detta har beslutats för hela myndigheten.49 Begränsningarna har bl.a. inneburit att det är enklare att genomföra visitationer. 8.4.12 Samverkan Kriminalvården har en sambandsperson placerad vid . Myndigheten samverkar med bl.a. Polisen i den för vissa myndigheter gemensamma mobiliseringen mot den grova organiserade brottsligheten, det s.k. GOB-arbetet, samt i Polisens Operativa råd. Kriminalvården har erbjudits att delta i Polisens regionala underrättelsecentrum, de s.k. RUC:arna. På den operativa nivån samverkar Kriminalvården med t.ex. polismyndigheterna , och domstolarna. Samverkan omfattar många frågor av praktisk och operativ natur. I övrigt samverkar Kriminalvården med aktörer på den ort där de olika anläggningarna är lokaliserade, t.ex. med räddningstjänsten och sjukvården. 8.5 Planerade förändringar Kriminalvården arbetar med en ny indelning av anstalternas säkerhetsklassning. I övrigt menar myndigheten att principerna för säkerhetsfilosofin och för säkerhetsarbetet nu är fastlagda, men att det återstår implementering i vissa avseenden. Kriminalvården arbetar med elsäkerhetsfrågor och åskskyddet, samt frågan om reparationsberedskap och serviceavtal. Frågorna om informationssäkerhet kräver enligt Kriminalvården vidareutveckling.50 8.6 Resultatet av de genomförda förändringarna 8.6.1 Kriminalvårdens uppföljning Verksamhetsplanen för Kriminalvården bryts ned i regionala verksamhetsplaner, som därefter preciseras i handlingsplaner inom respektive verksamhetsområde. Såväl kvantitativa som kvalitativa mål följs upp i den IT-baserade Ebbemodellen. Verksamhetsplanens mål och verksamheten i övrigt följs upp vid general49 Se Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om verkställighet i anstalt, KVFS 2008:3. 50 Se kapitel 7 201 Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 direktörens resultatdialoger med regioncheferna. Som regel har dessa föregåtts av uppföljningssamtal inom respektive region. Därutöver sker uppföljning av säkerhetsfrågor av säkerhetsgruppen, som genomför ett antal tillsyner i organisationen. genomfördes 19 säkerhetstillsyner i häkten och 22 på anstalter.51 Allvarliga incidenter anmäls i det nya incidentrapporteringssystemet, ur vilket ett antal statistiska uppgifter kan hämtas. 8.6.2 Antal avvikelser Kriminalvården har kontinuerligt redovisat antalet avvikelser. Figur 8.3 Antal avvikelser från anstalter, Åren 1990–2008 527533 540558 473 329 217 217191 158182 145 179 278269 134 137 74 68 0 100 200 300 400 500 600 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Källa: Kriminalvården Antalet avvikelser från anstalter sjönk från 1993 till 1999. –2004 steg antalet avvikelser kraftigt. Under dessa år befann sig kriminalvården över huvud taget i en besvärlig situation med hög beläggning, platsbrist och ett eftersatt säkerhetsarbete. 51 Kriminalvården, Årsredovisning 2008, s. 10 och 20. SOU 2009:80 Kriminalvårdens säkerhetsarbete efter det att säkerhetsuppgraderingen inleddes efter den svåra perioden med rymningar och upplopp minskade antalet avvikelser. avvek 68 intagna, jämfört med 2004. Figur 8.4 Antal rymningar (direktavvikelser) från slutna anstalter, Åren 2000–2008 36 40 41 25 44 39 33 16 14 10 8 0 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Källa: Kriminalvården Mellan åren 1998–2004 rymde, dvs. avvek direkt fån anstalterna, 25–44 intagna från de slutna anstalterna. Antalet rymningar har därefter sjunkit till 2008. Fram till utgången av april hade 13 intagna avvikit. Av dem hade två rymt från slutna anstalter. beslagtogs 701 mobiltelefoner, och mobiltelefonutrustning i anstalterna. genomfördes 545 sådana beslag. 8.6.3 Narkotikabeslag Kriminalvården tar ca 100 000 urinprov på de intagna i avsikt att bekämpa narkotikamissbruket. beslagtogs amfetamin, centralstimulerande medel och opiater. De största beslagen av narkotika avsåg cannabis och andra centralstimulerande medel så som opiater. Drogerna hittades främst i allmänna lokaler, i celler 203 Kriminalvårdens säkerhetsarbete SOU 2009:80 och på intagna. beslagtogs cannabis, centralstimulerande medel och opiater. 8.6.4 Antal incidenter Kriminalvården har anskaffat ett incidenthanteringssystem, ISAP. I systemet ska olika former av incidenter och vissa larm, bl.a. avseende fastighetsdriften, registreras. Systemet ska successivt införas i organisationen. I årsredovisningen till regeringen har Kriminalvården redovisat allvarliga incidenter . De incidenter som redovisas i systemet är hot och våld mot personal, våld mellan intagna, suicid, självskadande handlingar/ suicidförsök, brand och skadegörelse. En allvarlig incident är, enligt Kriminalvårdens definition, en händelse av sådan art att den riskerar att allvarligt skada Kriminalvårdens verksamhet, personalens och/ eller klienternas säkerhet och trygghet samt allmänhetens förtroende för verksamheten. Figur 8.5 Rapporterade allvarliga incidenter, Åren 2000–2008 000 0 00 0 281 309 0 50 100 150 200 250 300 350 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Källa: Kriminalvården Kriminalvården saknar således statistik som går längre tillbaka än .