sou · GXB393 · 2009-12-03 00:00:00 — En sammanställning av van Oostrom och medarbetare (van Oostrom m.fl. 2009) inkluderar tre studier där en kostnadskalkyl genomförts, varav en är från (Anema m.fl. 2007; m.fl. 2003; Loisel m.fl. 1997). Alla tre studierna visar på en hälsoekonomisk fördel för interventioner där arbetsplatsen är involverad. I en sammanställning av Kuoppala och Lamminpää (2008) inkluderades en studie från där kostnadseffektiviteten kalkylerats (m.fl. 2001). Studien visar en minskning av kostnader för produktionsbortfall vid multimodal rehabilitering jämfört med unimodal insats. En av sammanställningarna, den av m.fl. (2009), hade fokus på att undersöka de ekonomiska effekterna av insatser på arbetsplatsen. Resultaten visar att det också är ekonomisk fördelaktigt med att arbeta med hälsa på arbetsplatsen. Två nya studier från stödjer resultaten från sammanställningarna (m.fl. 2008; m.fl. 2008; m.fl. 2005; Vingård m.fl. 2007). I dessa studier finner man att faktorer Arbetslivsinriktad rehabilitering – att återfå arbetsförmågan såsom ledarskapsstrategier och engagemang vid sjukfrånvaro från ledning och den anställde har samband med lägre sjukfrånvaro inom företaget samt att insatser på arbetsplatsen riktade både mot den anställdes hälsa och livsstil samt arbetsmiljön minskar sjukfrånvaro och ökar företagets produktivitet. Tabell 1 Sammanfattning över identifierade systematiska genomgångar som analyserat återgång i arbete/sjukfrånvaro platsintervention: evidens för återgång i arbete. Inga evidens för förändring av sjukfrånvaron för individinsats. Ingen konklusion möjlig för tillsammans med insatser på arbetsplatsen har evidens för att minska sjukfrånvaron. Hälsopromotion evidens för att det sänker sjukfrånvaro. Starkast evidens har fysisk träning, samt övrig livsstils- Viss evidens för att kombina. tionen WPI är mer effektiv än endast klinisk behandling i att (WPI) vs endast återfå människor i arbete för mentala diagnoser för få studier för konklusion. Evidens för att multimodala (ex. ergonomi, utbildning) är Arbetslivsinriktad rehabilitering – att återfå arbetsförmågan Vad betyder tillämpningen av forskningsresultaten i kostnader – ett räkneexempel En tillämpning av resultaten från de ovan beskrivna studierna kan illustreras genom att använda resultaten i beräkningar baserat på Försäkrings rapport om Allvarliga olyckor och långvarig sjukfrånvaro (2009) samt en svensk utvärderingsstudie, (m.fl. 2009). I jämförs multimodal rehabilitering med unimodal rehabilitering och en jämförelsegrupp från Försäkringars sjukförsäkringsregister där anställda inom avtalsområdena Kommuner och Landsting samt /LO ingår. I detta räkneexempel används avtalsområde svenskt näringsliv/LO som exempel vilka är den grupp där ryggbesvär är den dominerande orsaken för sjukfrånvaro. visar att 7 425 anställda inom avtalsområdet svensk näringsliv/LO-kollektivet påbörjade en sjukskrivning eller 1997, som sedan övergick till långtidssjukfrånvaro (=90 dagar) för ryggbesvär. Enligt resultat från förtidspensioneras av de som är långtidssjukskrivna för ryggbesvär om ej effektiv rehabilitering sätts in. Detta innebär att cirka 3 300 anställda inom detta avtalsområde förtidspensioneras . Genomsnittsåldern för de långtidssjukskrivna som följts i är . I har vi rätt att ta ut pension from . I denna kalkyl antar vi att alla individer skulle ha arbetat till åtminstone . En beräkning av hur många arbetsår som förloras på grund av förtida pension föranledd av ryggbesvär bland de som gick in i en sjukskrivning /97ger: –= 22 förlorade arbetsår per individ 3 300 anställda x 22 förlorade år per individ = 72 600 förlorade arbetsår totalt Kostnaden för en genomsnittlig årslön inklusive arbetsgivareavgifter och andra påslag antas i detta räkneexempel vara 336 000. I en enkel beräkning av produktionsbortfall enligt vedertagen internationell modell (Human Capital Approach HCA; Mattke m.fl. 2007) används lönekostnad x förlorad arbetstid baserat på två grundantaganden: (i) att varje individ producerar åtminstone så mycket att det täcker kostnaderna för den egna lönen, (ii) att ingen vikarie sätts in under sjukfrånvaron. Arbetslivsinriktad rehabilitering – att återfå arbetsförmågan används för att på ett enkelt sätt kunna jämföra kostnadseffektiviteten i olika alternativ. Beräkningen enligt detta ger i vårt exempel: 72 600 förlorade år x = 24 i totalt produktionsbortfall Kalkylen baserat på visar alltså att för långtidssjukskrivna med ryggbesvär så förloras genom produktionsbortfall om inte effektiv rehabilitering sätts in. Om evidensbaserad multimodal rehabilitering sätts in innan 2 månaders sjukfrånvaro kan denna förlust minskas eftersom förtidspensioneras efter så pass tidig genomgången rehabilitering enligt forskningsresultaten. Detta innebär cirka 891 förtidspensionerade . Baserat på samma kalkyl ger detta i produktionsbortfall. Att erbjuda snabb evidensbaserad rehabilitering ger alltså en vinst på i minskat produktionsbortfall. Denna kalkyl är endast en grov schablon, främst användbar för att jämföra alternativa scenarier, men den ger ändock en uppfattning om vad som går förlorad när ett samhälle inte har en väl fungerande evidensbaserad rehabilitering för symtomdiagnoser av det slag som icke-specifika rygg- och nackbesvär är. Insatser kan ge resultat, men kräver kunskap Slutsatsen är att forskningsläget visar att insatser på arbetsplatsen där man kombinerar multimodal rehabilitering med insatser av typen utredning av arbetsplatsens fysiska och psykosociala arbetsmiljö, anpassning av arbetstid alternativt byta av arbetsuppgifter är effektiva för att återfå arbetsförmåga. Forskningen visar också att insatser för att förbättra livsstilen i kombination med arbetsplatsinsatser är ett effektivt sätt för att förbättra välbefinnande och minska sjukfrånvaro. Några av de viktigaste åtgärderna för att minska sjukfrånvaro och ohälsa är att arbeta med att tillsäkra att kunskap och metoder i evidensbaserade insatser förs ut och tillämpas på arbetsplatser, i företagshälsovården och hos andra aktörer. Risken finns annars att individer utsätts för ineffektiva insatser som kostar dyrt men endast ökar utanförskapet. Arbetslivsinriktad rehabilitering – att återfå arbetsförmågan (2009). Allvarliga arbetskador och långvarig sjukfrånvaro. , , , Parmsund M, Stoetzer U, , Svartengren M, projektgruppen Hälsa och Framtid (2008). Tydliga strategier och delaktiga medarbetare i friska företag, , , . Anema JR, Steenstra IA, Bongers PM, de , Knol DL, Loisel P, van Mechelen W (2007). Multidisciplinary rehabilitation for subacute low back pain: graded activity or workplace intervention or both? A randomized controlled trial. Spine 32: 291– 298. , , Rydéhn B, (2003). workplace intervention for employees with musculoskeletal-related absenteeism: a prospective controlled intervention study. Medicine 45: 499– 506. , , Dallner M (2000). but yet at work. An empirical study of sickness presenteeism. Health 54: 502–509. , , , , Nathell L, , , , (2008). A comprehensive workplace intervention and its outcome with regard to lifestyle, health and sick leave: the AHA study. Work 31: 167–180. Boles M, Pelletier B, (2004). The relationship between health risks and work productivity. Medicine 46: 737–745. , , Ljungquist T, , (2001). A randomized controlled component analysis of a behavioral medicine rehabilitation program for chronic spinal pain: are the effects dependent on gender? . Pain 91: 65–78. , , Ødegaard F, Färe R, , (2005). Hälsa och produktivitet. Slutrapport del 2. Arbetslivsinriktad rehabilitering – att återfå arbetsförmågan studien: Arbete och hälsa i process och verkstadsindustrin. , , , , , (2009). Cost effectiveness of two rehabilitation programmes for neck and back pain patients: A seven year follow-up. Pain 142: 202–208. , , , , Vingård E (2008). Influence of self-reported work conditions and health on full, partial and no return to work after long-term sickness absence. , Environment & Health 34: 430– 437. Kuoppala J, Lamminpää A (2008). Rehabilitation and work ability: a systematic literature review. 40: 796–804. Kuoppala J, Lamminpää A, Husman P (2008). Work health promotion, job well-being, and sickness absences--a systematic review and meta-analysis. Medicine 50: 1216–1227. Loeppke R, Hymel PA, Lofland JH, Pizzi LT, Konicki DL, Anstadt GW, Baase C, , Scharf T (2003). Healthrelated workplace productivity measurement: general and migraine-specific recommendations from the ACOEM Expert Panel. Medicine 45: 349–359. Loisel P, Abenhaim L, , Esdaile JM, Suissa S, Gosselin L, Simard R, Turcotte J, Lemaire J (1997). A population-based, randomized clinical trial on back pain management. Spine 22: 2911–2918. Mattke S, Balakrishnan A, G, SJ (2007). A review of methods to measure health-related productivity loss. 13: 211–217. Nieuwenhuijsen K, Bültmann U, Neumeyer-Gromen A, Verhoeven AC, Verbeek JH, (2009). Interventions to improve occupational health in depressed people. Cochrane Database of Systematic Reviews 4. Arbetslivsinriktad rehabilitering – att återfå arbetsförmågan , , (2005). Hälsa och produktivitet. ; slutrapport, del 2. , Dolinschi R, de Oliveira C, (2009). A systematic review of occupational health and safety interventions with economic analyses. Medicine 51: 1004–1023. van Oostrom SH, Driessen MT, de , Franche R-L, Schonstein E, Loisel P, van Mechelen W, Anema JR (2009). Workplace interventions for preventing work disability. Cochrane Database of Systematic Reviews 4. , Westmorland MG, , Schmuck G, Creen M (2007). Effectiveness of workplace rehabilitation interventions in the treatment of work-related low back pain: a systematic review. Disability and Rehabilitation 29: 607–624. Vingård E, , , Svartengren M, , , projektgruppen Hälsa och Framtid (2007). Långtidssjukskrivning, rehabilitering och återgång i arbete – processer och resultat hos företag inom privat sektor, , , . Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering för arbetsliv och socialvetenskap, FAS Verket för Innovationssystem, De tre största externa finansiärerna av svensk arbetslivsforskning är försäkring, FAS och . I detta kapitel ger de var och en sin bild av hur frågan om ett inkluderande arbetsliv svarar mot det uppdrag de har, hur de prioriterar ansökningar på området, och vilka projekt som fått anslag. vill stärka närings- och arbetslivet och bidra till att fler och bättre jobb skapas; detta ska ske genom att stödja forskning och utveckling som kan öka innovationsförmågan i svenska företag och utveckla ledarskap och organisation. är därför särskilt intresserad av projekt som ser mångfald som en resurs för innovation. FAS stödjer forskning som främjar människors arbetsliv, hälsa och välfärd, och finansierar åtskilliga projekt och ett antal forskningscentra som berör frågor om inträde i arbetslivet, belastningar i arbetslivet och dess relation till livet utan för jobbet, och utträde ur arbetslivet. FAS ger i högre grad än stöd till forskning om den enskilde individens arbetsmiljö, inklusive psykologiska och fysiologiska reaktioner på arbetsvillkoren, men finansierar även forskning på en organisatorisk och samhällelig nivå. försäkring prioriterar forskning som kan minska arbetsskador och långvarig sjukfrånvaro, och vägar relevans och förväntad praktisk nytta högre Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering vid medelstilldelning , fram för allt, FAS där vetenskaplig kvalitet är styrande. I relation till ett inkluderande arbetsliv har särskilt lagt sina insatser på rehabiliteringsforskning och psykisk ohälsa. I och med , FAS och dominerande ställning inom arbetslivsforskningen ger kapitlet en indirekt bild av vilken prioritet svenska arbetslivsforskare ger olika frågor rörande ett inkluderande arbetsliv, och hur väl forskningen håller en internationell kvalitet. Inclusive working life – Swedish research funding insurance, FAS (the Swedish council for working life and social research) and are the three largest exterenal of Swedish working life research. In this chapter, each one of them explains how the issue of an inclusive working life corresponds to their charter, how applications in the area are prioritized, and which project have received funding. aims at strengthening industry and working life, and at contributing to creating more and better jobs; this is realized by supporting research and development that can augment innovation and develop leadership and organisations. Thus, is interested in projects that views diversity as a resource for innovation. FAS supports research promoting peoples working life, health and wellfare, and funds several projects and some research centers that address questions on entry into working life, exposures at work and their relationships to factors outside work, and withdrawal from work. To a larger extent than , FAS supports research on the work environment of individuals, including psychological and physiologic responses to work, while also funding research at the organizational and societal levels. insurance prioritizes research that can decrease work-related disorders and long-term sickness absence, and considers relevance and expected impact when evaluating applications to a larger extent than, in particular FAS, which emphasizes scientific quality. In the context of an inclusive working life, has prioritized funding of research in rehabilitation and mental disorders. Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering to the dominating position in working life research of , FAS and , this chapter also gives an indirect reflection of the priority given by Swedish working life researchers to questions related to an inclusive working life, and whether this research holds an international quality. Svensk forskning om inkluderande arbetsliv , FAS och är helt dominerande bland så kallade externa finansiärer av svensk arbetslivsforskning, dvs. aktörer som mot bakgrund av sakkunniggranskade ansökningar anslår medel till forskning vid universitet och högskolor vid sidan om den som betalas direkt ur lärosätenas statsanslag. Tillsammans tecknade de tre sig för av den totala externa forskningsfinansieringen på arbetslivsområdet (FAS 2009). På arbetsmiljöområdet utgjorde anslag från och FAS det året av all extern forskningsfinansiering (FAS 2009). I detta kapitel ger dessa tre forskningsfinansiärer sin bild av hur frågor runt ett inkluderande arbetsliv ryms inom finansiärens uppdrag, vilka reflektioner och prioriteringar som görs på området, och vilka projekt och program som fått stöd . Bidragen spänner från att ha en huvudfokus på bakgrundsanalys och finansieringens utgångspunkter till att ge konkreta sammanställningar över projekt och dess inriktning. Genom de tre finansiärernas tyngd ger kapitlet en bild av forskningsområdets status och plats i dagens svenska forskningsfinansiering, vilket i sin tur kan tas som ett uttryck för frågans attraktionskraft och dignitet i ett större landskap av svensk arbetslivsforskning. Verket för Innovationssystem, Verket för innovationssystem () är en forskningsfinansierande myndighet som gör satsningar för tillväxt och innovation, som ett bidrag till att stärka närings- och arbetslivet och till att fler och bättre jobb skapas. har till uppgift att främja utvecklingen av effektiva svenska innovationssystem inom verk- Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering samhetsområdena teknik, transport, kommunikation och arbetsliv. En central uppgift för är därför att initiera och stödja behovsmotiverad forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. arbetslivssatsningar syftar till att stärka innovationsförmågan i företag och organisationer. Syftet är trefaldigt: att bidra till ökad innovationsförmåga, och därmed i förlängningen tillväxt och arbetstillfällen; att utveckla ledarskap och organisation för att bättre tillvarata mänskliga resurser, och därmed skapa förutsättningar för konkurrenskraft och hållbara arbeten; samt att utveckla effektiva strategier för omställning och kompetensförsörjning i svenska företag, och därmed bidra till hållbara sätt att säkra tillgång till humankapital. Värdeskapande strategier och hållbara arbetssystem – utgångspunkten för insatser Dagens arbetsliv erbjuder många möjligheter till självförverkligande och utveckling. ställer det moderna arbetslivet stora krav på individerna. Tempot har ökat liksom kompetenskrav och kraven på att vi flexibelt ska kunna anpassa sig till förändringar, förnyelse och utveckling. Svensk arbetsmarknad står inför stora utmaningar vad gäller att skapa ett inkluderande arbetsliv. Stora grupper riskerar att uteslutas ur arbetslivet. Vissa för att de aldrig ens kommer in på arbetsmarknaden och andra för att de måste lämna arbetslivet på grund av de inte klarar de krav som ställs. Såväl tekniska som organisatoriska innovationer behövs. Dels för att bidra till en bättre arbetsmiljö och dels för att skapa möjligheter för människor som har svårt att delta i arbetslivet. Det behövs även attitydförändringar på arbetsplatserna och möjligheter för alla att utveckla kompetens och kunskap, liksom en arbetsmarknad som fungerar väl. Men det behövs också nytänkande och utveckling i företag och organisationer som ger tillväxt och fler arbeten och som ger möjligheter att på ett hållbart sätt tillvarata och utveckla mänskliga resurser – skapa hållbara arbetssystem (Docherty m.fl. 2002). Att skapa ett inkluderande arbetsliv innefattar en viktig social aspekt liksom en hälsoaspekt. Men ytterligare en aspekt behöver lyftas fram, nämligen det nyttiga och tillväxtfrämjande i att tillvarata mänskliga resurser och arbeta med värdeskapande strategier Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering (Döös och 2009). Det vill säga att i stället för att utveckla verksamheter genom att skära på kostnadssidan så inriktas utvecklingssatsningarna mot ett ökat värdeskapande i termer av exempelvis ökat lärande, effektiv kompetensförsörjning och innovationer. Såväl forskare som policyaktörer pekar på den potential, särskilt väsentlig i kunskapssamhället, som finns i värdeskapande strategier, som kopplar hög produktivitet med kompetens (Helper 2008; Huzzard 2003). Ett inkluderande arbetsliv, liksom värdeskapande strategier som de beskrivs här, ställer krav på hållbara arbetssystem, dvs. att arbeten är regenerativa och inte utarmande (Docherty m.fl. 2009). Ett sådant arbetssystem upprätthåller – och utvecklar – en organisations mänskliga, sociala och institutionella resurser. Principerna för ett hållbart arbetssystem kan sammanfattas i att systemet ska återskapa de resurser det använder och att utvecklingen av en typ av resurser inte ska ske på bekostnad av andra resurser. Fokus för modern arbetslivsforskning – analys I takt med strukturomvandlingen pågår en omvandling av svensk arbetslivsforskning. Traditionella områden som arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad dominerar visserligen fortfarande arbetslivsforskningen, men parallellt med betoningen av hälsomässiga konsekvenser av arbetsmiljöförhållanden på individnivån har en inriktning som mer betonar organisatoriska förutsättningar för tillväxt och utveckling blivit allt mer framträdande. En motsvarande utveckling har skett på verksamhetsområde Arbetslivsutveckling. gjordes satsningar på arbetsmiljö och hälsa, vilket inte varit lika prioriterade. Verksamheten fokuserar i allt högre grad på innovationsförmåga, arbetsorganisation och ledning, utvecklingsprocesser, samt på omställningsförmåga i svenska företag och organisationer. För den skull negligeras inte risker och konsekvenser för människors hälsa och välbefinnande. Organisationer måste för att vara långsiktigt effektiva skapa förutsättningar för medarbetarnas välbefinnande och därmed möjligheten att göra ett bra arbete. Idén om hållbarhet är central, dvs. arbete ska inte förbruka de mänskliga resurserna – de ska återskapa dessa. En utredning av arbetslivsforskningen vid gjordes 2005. Utredningen tog fasta på behovet av en ökad fokusering på Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering innovationsförmåga och innovationsprocesser. Förslaget var bland annat att verksamheten mer skulle inriktas mot frågor såsom innovationsprocessens lednings- och arbetslivsfrågor, och på lärande och medverkan i innovationsprocessen. har enheten för arbetslivsutveckling genomfört ett omfattande strategiarbete där utgångspunkten varit att komplettera investeringar i teknisk forskning och utveckling med kunskapsutveckling kring hur organisatoriska förutsättningar för innovation, hållbara arbetssystem, effektivitet och tillväxt skapas. Därför gör satsningar på ett inkluderande arbetsliv genom att stödja utveckling av organisationers innovationsförmåga. God innovationsförmåga är beroende av ett flertal faktorer och processer kopplade till exempelvis idéutveckling och affärsutveckling; till medarbetarnas kompetens, tillgänglig teknik och ledningens filosofi, samt till arbetsklimat och kommunikationsmöjligheter i företaget eller arbetsgruppen. Lärande och innovation är centrala element i innovationsförmåga. För att komma vidare i utvecklingen av ett inkluderande arbetsliv behövs kunskap som kan bidra till att stärka individerna och gör dessa väl rustade för det moderna arbetslivets krav liksom det behövs kunskap som bidrar till fler jobb och att företag och organisationer tar hand om den resurs som medarbetarna är. satsningar på ökad innovationsförmåga och tillväxt ansvarsområde är innovationer kopplade till forskning och utveckling. Merparten av insatser har riktats mot teknisk och naturvetenskaplig forskning. Såväl modern teori om innovationspolicy som forskningen om innovationssystem framhåller dock att tillväxt skapas genom en kombination av teknisk utveckling och organisatoriska förutsättningar för innovation. Vissa forskare menar att tillväxtpotentialen finns i utformningen av affärsmodeller, management och liknande organisatoriska förutsättningar, snarare än i tekniken i sig. För att bidra till tillväxten och utvecklingen av hållbara arbetssystem i behövs mer kunskap om management, lärande och kompetens. Det finns ett starkt samband mellan företags prestationer och anställdas arbetsvillkor (se exempelvis Ramstad 2008). Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering aktiviteter och insatser för arbetslivsutveckling baseras på följande analys: Innovationer skapas av människor i organisatoriska sammanhang Oavsett om innovationen utvecklas med interna eller externa resurser, så är alla innovationsprocesser beroende av kreativitet, engagemang, lärande och samarbete. De organisatoriska förutsättningar, som påverkar hur väl kompetens och kreativitet kan tillvaratas, utvecklas och omsättas i nya affärsmöjligheter, har med denna utgångspunkt avgörande betydelse för ett företags innovationsförmåga (Pettigrew m.fl. 2003; 1986). Teknisk och organisatorisk innovation är beroende av varandra Ny innovationsforskning lyfter fram organisatoriska innovationer som avgörande för ett lands konkurrenskraft (och Borras 1997; Ramstad 2008; Schienstock och Hämälainen 2001). En mängd studier visar att arbetsorganisatorisk utveckling är en underutnyttjad resurs i innovationshänseende (exempelvis och 2001; Ramstad 2008; Sanidas 2005). Forskningen visar entydigt att potentialen för framgång vid tekniksatsningar främst finns i det sociala systemet. Formerna för management och arbetsorganisation avgör både utvecklingen och tillämpningen av tekniska innovationer. Innovation handlar långt ifrån enbart om tekniska/vetenskapliga genombrott Innovationer som utvecklas i arbetets vardagspraktik bland organisationens medarbetare och i samarbetande nätverk i och utanför den egna organisationen är mycket betydelsefulla, men negligeras ofta (m.fl. 2007; Ramstad 2008). Utmaningen är ett ledarskap och en arbetsorganisation som skapar strukturer och processer som stödjer medarbetarna att driva fram innovationer även utanför företagens FoU-avdelningar.