sou · GXB310 · 2009-02-03 00:00:00 — NJA 2003 s. 619 har anlagts över jord- och skogsbruks- fastigheter. I mål om ersättning för upplåtelse av vägrätt upp- kommer fråga om beräkning av minskning av fastighets marknads- värde samt fråga om toleransavdrag och dess beräkning. NJA 2003 C 44 Ytterligare utredning avseende äganderätten till ett antal skär har ansetts lämpligen bör göras vid hovrätten och inte vid som första domstolsinstans. NJA 2004 s. 106 Fråga vid fastighetsreglering avseende uppdelning av en samfällighet på ägarfastigheterna huruvida regleringen är tillåtlig enligt 3 och 5 kap. fastighetsbildningslagen. Också fråga om fastighetsregleringen skulle innebära ett otillbörligt utnyttjande av lagstiftningen för expropriativt ändamål. NJA 2004 s. 266 Dimensioneringen av en i en gemensamhets- anläggning ingående sektion har ansetts inte stå i strid mot bestämmelserna i anläggningslagen (1973:1149). NJA 2004 s. 336 En basstation för mobiltelefoni som saknar för- bindelse med ett fysiskt ledningsnät har med hänvisning till bl.a. artikel 1 i första tilläggsprotokollet till ansetts inte vara en ledning för vilken ledningsrätt kan fås enligt ledningsrättslagen (1973:1144). NJA 2005 s. 943 Bostadsarrende. Vid inlösen av arrenderätt och av arrendatorn uppförd byggnad jämte övriga av denne utförda in- vesteringar på arrendestället ska lösenbeloppet i första hand fastställas till det samlade marknadsvärdet av den hembjudna egendomen. NJA 2006 s. 427 Fråga om hyresvärd haft rätt att återta hyres- objektet på grund av att hyresgästen övergett detta (12 kap. 27 § jordabalken). NJA 2006 s. 747 En rätt till ett officialservitut har ansetts inte vara berörd av en beslutad gemensamhetsanläggning. Servitutsinne- havaren har därför inte haft rätt att som sakägare föra talan mot anläggningsbeslutet. NJA 2007 N 49 Fråga om hovrätten förfarit felaktigt genom tillämpning av en värderingsmetod, vid beräkning av ersättning i samband med fastighetsreglering, som parterna inte argumenterat kring. NJA 2007 s. 125 Enligt ett lagakraftvunnet utslag i mål om fastig- hetsbestämning har ett markområde förklarats ingå i en härads- allmänning. Utslaget har inte utgjort hinder för ägaren av en annan fastighet att vid allmän domstol föra talan om bättre rätt än häradsallmänningen till markområdet, men har ansetts ha pre- judiciell betydelse i tvistemålet. Förutsättningar har därför funnits att utan att utfärda stämning ogilla talan som uppenbart ogrundad. NJA 2007 s. 695 Fråga om rätt till intrångsersättning vid upplåtelse av ledningsrätt för optokablar inom utrymme för befintliga kraft- ledningar. NJA 2008 s. 510 Frågor om rätt till intrångsersättning för lednings- rätt avseende anläggningar för telekommunikation när lednings- rätten upplåtits i stället för tidigare nyttjanderätt (I–III). RÅ 2000 ref. 7 En byggnad har med hänsyn till sin konstruktion, utformning och placering inte ansetts som bygglovsbefriad ekonomibyggnad för fårskötsel. RÅ 2000 ref. 46 Fråga om eftergift och nedsättning av tilläggsavgift enligt (1987:10) (I och II). RÅ 2000 ref. 49 En detaljplanebestämmelse enligt vilken hus- fasaderna i ett bostadskvarter ska utföras i gult eller rött tegel har ansetts gå utöver det allmänna varsamhetskrav som ställs upp i 3 kap. 10 § med hänsyn till de väsentligt ökade kostnader och övriga svårigheter som visats föreligga att efterleva bestämmelsen. Rättsprövning av regeringsbeslut angående ändring av detaljplan. RÅ 2000 not. 116 Hölada och vindskydd för hästar ansågs utgöra ekonomibyggnader för jordbruk och krävde därför inte bygglov. RÅ 2001 ref. 31 Enfamiljshus i globform har ansetts förenligt med anpassningskravet i 3 kap. 1 § . RÅ 2001 not. 123 Utvändig tilläggsisolering av enbostadshus ansågs påverka husets yttre utseende i sådan grad att åtgärden krävde bygglov. RÅ 2002 ref. 34 När länsrätten i ett s.k. blandat mål enligt avgjort målet i sak och kammarrätten inte meddelat prövningstillstånd, har Regeringsrätten efter att ha upphävt underinstansernas avgöranden överlämnat målet till kammarrätten för fortsatt handläggning. RÅ 2002 ref. 63 En basstation för mobiltelefoni, bestående av en mast och två teknikbodar, som ska placeras inom ett planområde som har betecknats som parkmark har inte ansetts som en sådan byggnadsåtgärd som kan ses som en mindre avvikelse från planen. RÅ 2002 ref. 65 En detaljplan har ändrats genom att en ny detaljplan antagits för en del av planområdet. Ägarna av några fastigheter, som är belägna inom det ursprungliga planområdet men utanför området för den nya planen, har med hänsyn till omständigheterna ansetts vara berörda av planändringen i den mening som avses i 5 kap. 11 § första stycket . RÅ 2002 not. 14 Ägare av en fastighet som överklagat byggnads- nämndens beslut avseende en grannes byggnadsåtgärder kunde inte få sin talan prövad sedan fastigheten överlåtits. RÅ 2004 not. 127 Bygglov krävdes inte för uppsättande av fasad- flagga. RÅ 2005 ref. 36 En ägare till en fastighet som direkt gränsar till den fastighet som ett bygglov avser har rätt att överklaga bygglovs- beslutet oavsett avståndet mellan bygglovsobjektet och ägarens fastighet eller bostad. RÅ 2005 ref. 44 Regeringens beslut i ärende om antagande av detaljplan har upphävts då den miljökonsekvensbeskrivning som gjorts inte behandlat exploateringens konsekvenser för fridlysta arter som obestritt uppgivits förekomma inom planområdet. RÅ 2005 ref. 53 En ridhall som är avsedd för hopp- och dressyr- träning av hästar har inte ansetts utgöra en ekonomibyggnad för jordbruk och är därför inte undantagen från kravet på bygglov. RÅ 2005 ref. 73 Kontorslokaler har inte ansetts behöva göras tillgängliga för personer med nedsatt rörelseförmåga eftersom den byggnad i vilka de inryms har inrättats för verksamhet som innefattat arbete som är så fysiskt krävande att det inte kan utföras av personer med nedsatt rörelseförmåga. RÅ 2005 not. 76 Kammarrätt borde ha hållit muntlig förhandling i mål om föreläggande enligt . RÅ 2005 not. 107 Beslut om rivningslov skulle överklagas hos regeringen. RÅ 2005 not. 157 Föreläggande om vite kunde inte göras gällande mot vare sig föregående eller nuvarande ägare av fastighet efter överlåtelse av fastigheten. – En tillbyggnads storlek och utformning bedömdes med hänsyn också till förhållandena inom ett planområde innebära endast en mindre avvikelse från detaljplanen. RÅ 2006 ref. 64 En byggnadsnämnd är oförhindrad att pröva en förnyad ansökan om bygglov, trots att frågan om bygglov tidigare avgjorts av länsstyrelse genom lagakraftvunnet beslut. RÅ 2006 ref. 88 Regeringens beslut i ett ärende om antagande av detaljplan har upphävts då en miljökonsekvensbeskrivning skulle ha upprättats i fråga om planens påverkan på ett angränsande Natura 2000-område. RÅ 2006 not. 10 Länsrätt skulle i ett s.k. blandat byggnadsmål ha överlämnat målet till kammarrätten för handläggning när meddelat det överklagade beslutet före . RÅ 2007 ref. 41 Regeringens beslut om en detaljplan har upphävts eftersom något program för planen inte upprättats och det inte kommit fram någon konkret omständighet som visar att det är uppenbart att felet saknat betydelse för avgörandet. RÅ 2007 ref. 69 Bygglov för ett mobilteletorn och två teknikbodar i ett naturreservat har ansetts strida mot föreskrifterna för reservatet.