sou · GXB329 · 2009-04-09 00:00:00 — De uppgifter som ska få lov att överlämnas och behandlas är de uppgifter som kräver ska finnas i en medlemsförteckning. Det finns skäl för att införa en möjlighet och en skyldighet för ungdomsorganisationerna att spara de uppgifter som ligger till grund för ansökan från ansökningstillfället. Det blir då möjligt att kontrollera uppgifterna i efterhand. Detta kan vara en fördel även för organisationen om det uppstår oklarheter eller i värsta fall miss- tankar om oegentligheter. Om underlaget finns sparat kan oklar- heterna också redas ut och förklaras. Vid faktiska oegentligheter är det också viktigt att uppgifterna finns kvar som underlag för en polisutredning. Förordningen behöver innehålla bestämmelser som gör det möjligt för den bidragssökande nationella organisationen att överlämna medlemsuppgifter till organisationens auktoriserade eller godkända revisor för sådan kontroll som kräver. Det är min bedömning att den kontroll som revisorn gör kan ske inom ramen för personuppgiftslagens bestämmelser. Därför behöver bestämmelser om detta inte införas i förordningen. Som tidigare nämnts föreslår jag att i begränsad omfattning bör genomföra vissa kontroller av medlemsuppgifter på plats hos den bidragssökande organisationen. För att den bidrags- sökande organisationen ska ha rätt att utlämna känsliga person- uppgifter i samband med kontrollen behöver förordningen för- tydligas jämfört med . finns bestämmelser i förordningen som anger att en organisation som har tagit emot bidrag har en skyldighet att i samband med redovisningen lämna de uppgifter till som myndigheten behöver för granskning av redovisningen. Jag föreslår att en motsvarande uppgiftsskyldighet införs för en organisation som ansöker om bidrag. Det är min bedömning att den kontroll som ska kunna göra kan genomföras med sådana metoder att den kan ske inom ramen för personuppgiftslagens bestämmelser. Därför behöver bestämmelser inte införas i förordningen om detta. Jag ser inte heller något behov av att i förordningen reglera möjlighet att få tillträde till en sökande orga- nisations lokaler för att genomföra en sådan kontroll av medlems- förteckningen. Ett av mina uppdrag har varit att presentera en kartläggning över om det finns några rättsliga och faktiska problem för underåriga att ingå i en ideell förenings styrelse. En sådan kartläggning har på utredningens uppdrag genomförts av docenterna vid . I kapitel 9 presenterar jag dess slutsatser. Hela kartläggningen finns som bilaga 6. Det finns i en lång tradition av att ungdomar ska ha möjlighet att bilda egna föreningar. har det, tvärt emot detta, hävdats från vissa håll att underåriga inte kan företräda en juridisk person. Därmed skulle de inte kunna ingå i en förenings- styrelse och hållas ansvariga för styrelsens beslut. Den tolkningen har lett till praktiska problem för flera av de organisationer som beviljats bidrag. Flera organisationers lokalföreningar har haft problem med att kunna få ut organisationsnummer och öppna bankkonton, vilket har medfört praktiska problem för verksamheten. flera föreningar inte kunnat ta emot några bidrag på grund av att de inte haft något bankkonto. Kartläggningen visar dock att det inte finns några rättsliga eller faktiska hinder för underåriga att ingå i en ideell förenings styrelse. De eventuella problem det skulle kunna innebära är inte så allvarliga att det är skäl att begränsa den grundlagsstadgade förenings- friheten. Eftersom det inte finns några legala hinder mot att med fullmakt ge en underårig rätten att företräda någon annan, så bör det inte heller finnas några hinder mot att samma person skulle kunna företräda en ideell förening som valt personen till ställföreträdande. Ett särskilt stöd till lokal verksamhet I propositionen Statens stöd till idrotten12 föreslår regeringen att de andelar av överskottet från AB som finansierar bidrag till idrottsverksamhet respektive ungdomsorganisationernas barn- och ungdomsverksamhet ska föras över på statsbudgeten och ersättas av ett stabilt bidrag. Detta innebär att bidraget till ungdoms- organisationerna föreslås bli en del av statsanslaget och kommer att kunna regleras i samma förordning som nuvarande statsbidrag. Om förslaget i propositionen inte skulle genomföras är mitt förslag ändå att medlen från AB ska regleras i samma förordning som statsbidraget till ungdomsorganisationer. I övrigt påverkas inte de förslag jag lägger i betänkandet av det förslag som finns i regeringens proposition. Bidraget från överskottet från AB har varit uppdelat i två delar, ett organisationsbidrag och ett projektstöd. Enligt mitt förslag bör det även i fortsättningen vara så. Båda dessa bidrag har kommit lokal barn- och ungdomsverksamhet till del och därför kommer jag att samlat kalla dem för bidraget till lokal barn- och ungdomsverksamhet. Jag har prövat om bidraget bör vara ett verksamhetsbidrag för att tillförsäkra att bidraget kommer den lokala verksamheten till del, men eftersom det skulle vara administrativt betungande och gå tvärtemot intentionen i direktiven om enklare regler föreslår jag att stödet även i fortsättningen utformas som ett organisationsbidrag. För att kunna beviljas organisationsbidraget till lokal barn- och ungdomsverksamhet ska varje organisation i förväg presentera en plan över hur medlen ska användas för att de ska komma lokal 2008/09:126. verksamhet till del. Där ska organisationen bland annat redogöra för hur ska fördelas till lokalt initierad och driven verksamhet. Planen kommer inte att detaljgranskas, utan det är främst en fråga om att ställa krav på att tillvägagångssätt och principer ska vara beslutade och planerade i förväg. Detta underlättar också uppföljningen. Bidraget ska liksom fördelas till de organisationer som beviljats organisationsbidrag eller särskilt bidrag och dess storlek ska avgöras utifrån det fasta bidraget samt antal medlemmar och lokalavdelningar. Projektbidraget ska i första hand fördelas till ideella orga- nisationer som inte kan få organisationsbidrag eller särskilt bidrag, men även statsbidragsberättigade ungdomsorganisationer ska kunna söka bidraget för projekt som ligger utanför deras ordinarie verk- samhet. Nätverk ska kunna söka projektbidraget, men då genom en ansvarig organisation. Projektbidragets syfte är det samma som syftet för statsbidraget. Stöd ska att ges till projekt som utvecklar barns och ungas orga- nisering och till kunskapsprojekt och insatser för att utveckla och stärka förutsättningarna för barns och ungas fritid och föreningsliv. och är två av de folkrörelse- organisationer som själva fördelar statsbidrag inom sina respektive områden. Detta sker genom en korporativ förvaltningsmodell, vilket innebär att ansvaret för viss myndighetsutövning har lagts på en intresseorganisation. Det kan verka rimligt att ett liknande system ska kunna gälla för ungdomsorganisationerna och i mitt uppdrag har ingått att pröva för- och nackdelar med detta. Den organisation som ligger närmast till hands att i så fall ansvara för fördelningen av bidraget är LSU, för Ungdomsorganisationer, som samlar flertalet av de svenska ungdoms- organisationerna. Fördelar med att LSU skulle ta över bidrags- fördelningen skulle vara att organisationernas självständighet från staten skulle kunna öka och att deras kunskap om sina egna organisationer tas till vara. De menar själva att det skulle stärka deras röst i samhället. Ett anfört argument är att LSU:s norska motsvarighet, LNU, fördelar en del av det norska bidraget till ungdomsorganisationer och att de själva tycker att det har stärkt organisationerna. En nackdel är att det inte finns ett enat stöd bland de berörda organisationerna för att LSU eller någon annan paraplyorganisation ska ta över. Till skillnad från medlems- organisationer utgör inte ungdomsorganisationerna något samlat kollektiv, vilket skulle öka svårigheterna med att förena LSU:s uppdrag att företräda organisationerna med beslutanderätten över vilka som ska beviljas bidrag. Jag anser vidare att det inte finns några fördelar med en kor- porativ lösning om bidraget ändå ska fördelas utifrån en detaljerad förordning. har stor frihet att fördela bidraget utifrån de behov de ser och även LNU kan själva besluta hur deras bidrag ska fördelas, vilket från norskt håll anses vara en stor anledning till att systemet fungerar bra. Enligt mitt förslag ska således även i fort- sättningen fördela statsbidraget till ungdomsorganisationerna och bidraget från överskottet från AB . Myndigheten har mycket goda kunskaper om organisationerna och det finns inget som tyder på att bidragsfördelningen skulle fungera bättre om organisationerna själva skulle ta över. Däremot instämmer jag i ungdomsorganisationernas önskan om ett ökat inflytande och en bättre insyn i bidragsfördelningen. Jag rekommenderar därför att utöka referensgruppen för statsbidraget till ungdomsorganisationer med representanter för organisationerna. Huvuddelen av mina förslag bör kunna genomföras inom ramen för förvaltningsanslag. Två av mina förslag leder till ökade kostnader. Förslaget om att regeringen bör initiera oberoende uppföljning och analys av bidraget ungefär är ett av dem. Jag har uppskattat att är en miniminivå för en meningsfull uppföljning. Det andra avser för- slaget för att fördelningen av det särskilda organisationsbidraget till stöd för lokal barn- och ungdomsverksamhet ska komma den lokala verksamheten till del. Jag har bedömt att mitt förslag kommer att kräva resurser motsvarande en heltids anställning . Detta omfattar då också en viss förstärkning av handläggningen av det Inklusive myndighets- gemensamma kostnader och ett mindre utrymme för information, erfarenhetsspridning och besök hos den lokala verksamheten upp- skattar jag kostnaderna till . Jag anser att det är motiverat att dessa kostnader kan avsättas inom ramen för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverk- samhet (Utgiftsområde 17). I betänkandet har jag gjort analyser av förslagens konsekvenser för jämställdhet och för de integrationspolitiska målen och endast funnit konsekvenser av mindre omfattning. Dessa redovisas i kapitel 12 tillsammans med de ekonomiska konsekvenserna. förordning (2009:00) om statsbidrag till ungdomsorganisationer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om 1.statsbidrag till ungdomsorganisationer, och 2.bidrag till lokal barn- och ungdomsverksamhet. 2 § Syftet med bidragen är att stödja organisationernas egna initiativ och verksamheter som kan bidra till att 1.främja barns och ungdomars inflytande och demokratiska utveckling, 2.engagera fler barn och ungdomar i föreningslivet, samt 3.stödja barns och ungdomars möjligheter till fritid på egna villkor. 3 § Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av Ungdoms- styrelsen. 4 § Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Ett bidragsår enligt denna förordning avser det statliga budget- året. Bidrag beviljas för högst i taget. 5 § Statsbidrag till ungdomsorganisationer lämnas i form av Organisationsbidrag består av dels ett fast belopp, dels ett rörligt belopp. Det rörliga beloppet ska grundas på det sammanlagda antalet enskilda medlemmar i åldrarna 7–och antalet medlems- föreningar. Bidrag till lokal barn- och ungdomsverksamhet 6 § Bidrag till lokal barn- och ungdomsverksamhet lämnas i form av 1.organisationsbidrag med särskilt ändamål att stödja ungdoms- organisationernas lokala verksamhet, och Organisationsbidrag består av dels ett fast belopp, dels ett rörligt belopp. Det rörliga beloppet ska grundas på det samman- lagda antalet enskilda medlemmar i åldrarna 7–och antalet medlemsföreningar. 7 § Med medlem i en avses i denna förordning den som 1.är ansluten till en eller flera medlemsförening inom organisa- tionen, 2.har stadgeenliga möjligheter att påverka beslut om organisa- tionens verksamhet och inriktning, och 3.för året närmast före det år då ansökan sker, aktivt tagit ställning för ett medlemskap genom att ha betalat medlemsavgift eller ansökt om medlemskap. Med medlem i en som företräder nationella minoriteter i avses även den som, i stället för att vara ansluten till en medlemsförening, är ansluten direkt till den nationella organisationen och närmast före det år då ansökan sker har deltagit i någon av den nationella organisationens aktiviteter, under förutsättning att första stycket 2 och 3 är uppfyllda. Den som är ansluten till flera aktiva medlemsföreningar inom samma organisation utgör en medlem vid tillämpningen av 5 § samt 12 § punkt 2, 13 § punkt 2 eller 14 § punkt 2. 8 § i en avses i denna förordning en sådan förening 1.som har antagit stadgar och är införd i ungdomsorganisationens register över medlemsföreningar, 2.i vilken medlemmar och organ utsedda av medlemmarna beslutar om föreningens verksamhet och ekonomi, 3.i vilken av medlemmarna som har fyllt är i åldrarna 7–, och 4.som bedriver verksamhet. En medlemsförening kan bara ingå i en bidragssökande organisa- tions underlag för bidragsgrundande medlemsföreningar. 9 § Bidrag får lämnas till en organisation 1.som är en ideell förening i vilken medlemskap är frivilligt, 2.som är självständig och demokratiskt uppbyggd, 3.i vilken av medlemmarna som har fyllt är i åldrarna 7–, 4.som bedriver verksamhet av fritidskaraktär, 5.som i sin verksamhet för barn och ungdomar bedriver denna med ett barnrättsperspektiv, och 6.som strävar efter att flickor och pojkar, kvinnor och män ska ha en jämn fördelning av makt och inflytande i organisationen och över dess verksamhet. 10 § Bidrag får inte lämnas till en organisation som har en verk- samhet som strider mot demokratins idéer. 11 § Bidrag får inte lämnas till en organisation som har skulder för svenska skatter eller som är i likvidation eller försatt i konkurs. 12 § Organisationsbidrag får lämnas till en sådan organisation som 1.uppfyller villkoren enligt 9 och 10 §§, 2.har minst 1 000 enskilda medlemmar i åldrarna 7–, och 3.har medlemsföreningar i minst fem län. 13 § Organisationsbidrag får även lämnas till en organisation som företräder nationella minoriteter i och som 1.uppfyller villkoren enligt 9 och 10 §§, 2.har minst 300 enskilda medlemmar i åldrarna 7–, 3.har en tillfredsställande geografisk spridning i förhållande till organisationens medlemsunderlag, och 4.bedriver lokalt förankrad verksamhet. 14 § Organisationsbidrag får även lämnas till en organisation som företräder personer med funktionsnedsättning och som 1.uppfyller villkoren enligt 9 och 10 §§, 2.har minst 300 enskilda medlemmar i åldrarna 7–, och 3.har medlemsföreningar i minst tre län. 15 § Om en organisations verksamhet är av sådan betydelse för uppfyllelsen av statsbidragets syfte att den särskilt bör främjas får organisationsbidrag beviljas organisationen även om den inte uppfyller kraven i 12 § 2 och 3, 13 § 2 eller 14 § 2 och 3. 16 § Särskilt bidrag får lämnas till en organisation även om den inte uppfyller kraven i 9 § 3 om den uppfyller villkoret enligt 10 § och om organisationens verksamhet är av sådan betydelse för upp- fyllelsen av statsbidragets syfte att den särskilt bör främjas. 17 § Särskilt bidrag får även lämnas på grund av särskilt resurs- krävande verksamhet till organisation som uppbär bidrag enligt 14 § eller 16 §. Bidrag till lokal barn- och ungdomsverksamhet 18 § Organisationsbidrag med särskilt ändamål att stärka ung- domsorganisationernas lokala verksamhet får lämnas till de organisa- tioner som beviljas statsbidrag som anges i 5 §. av bidrag som en beviljas med stöd av första stycket ska avsättas till verksamhet som orga- nisationens medlemsföreningar initierar och driver. Bidrag enligt första stycket får endast beviljas till en organisation som i sin ansökan redovisar principer och tillvägagångssätt för hur bidraget ska komma organisationens lokala verksamhet till del. 19 § Projektbidrag får lämnas till organisationer även om de inte uppfyller kraven i 9 § punkt 3 och 4 samt till stiftelser som inte är statliga eller kommunala och som utan vinstsyfte bedriver en verk- samhet som inte strider mot demokratins idéer. Projektbidrag får lämnas för verksamhet som uppfyller syftet med statsbidraget genom stöd till 1.projekt som utvecklar barns och ungas organisering, eller 2.kunskapsprojekt och insatser för att utveckla och stärka förutsättningarna för barns och ungas fritid och föreningsliv. 20 § Ansökan om bidrag ska göras skriftligen. Sökanden ska lämna de handlingar och upp- gifter som begär för prövning av ansökan. Tillförlitligheten av de uppgifter som ska anges i ansökan om antal medlemmar i åldrarna 7–25, andelen av de medlemmar som har fyllt som är i åldrarna 7–25 samt antal medlemsföreningar ska intygas av auktoriserad eller godkänd revisor. 21 § En medlemsförening inom en som ansöker om bidrag enligt denna förordning får lämna uppgifter om medlemsföreningens medlemmar till den bidragssökande ungdoms- organisationen. De uppgifter som får lämnas är namn, adress, födelseår, kön, medlemsförening, datum för inbetalning av medlems- avgift eller, om sådan uppgift saknas, datum för ansökan om medlem- skap. En som ansöker om bidrag enligt denna förordning får behandla sådana personuppgifter för att ansöka om bidraget och för att tillhandahålla uppgifterna till av organisationen utsedd auktoriserad eller godkänd revisor för sådant intygande och sådan rapportering som bestämmer. En som har tagit emot bidrag enligt denna förordning ska från det år ansökan om bidraget gjordes spara, i fråga om de medlemmar som legat till grund för bidraget, uppgift om namn, adress, födelseår, kön, lokalavdelning, datum för inbetalning av medlemsavgift eller, om sådan uppgift saknas, datum för ansökan om medlemskap för att göra det möjligt att i efterhand kontrollera medlemsantalet. 22 § Vid bedömningen av storleken på statsbidrag som anges i 5 § ska hänsyn tas till om organisationen får annat statligt organisationsbidrag för sin verksamhet samt om organisationens medlemsföreningar får bidrag till sin verksamhet från . § I ett beslut om bidrag ska sista dag för redovisning enligt Beslut om bidrag får förenas med villkor. 24 § En organisation som har tagit emot bidrag enligt denna för- ordning är skyldig att som angetts i beslutet lämna sådan ekonomisk och annan redovisning till Ungdoms- styrelsen som styrelsen begär. Organisationens revisor ska intyga att den ekonomiska redovisningen är tillförlitlig, räkenskaperna rätt- visande samt att villkoren för bidraget och tillämpliga föreskrifter m.m. har följts. Om det bidrag som har tagits emot uppgått till minst fem prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ska detta göras av en auktoriserad eller godkänd revisor. 25 § En organisation som har tagit emot bidrag är skyldig att på begäran av lämna det underlag som styrelsen begär för granskning av redovisningen. 26 § ska senast den x x till regeringen lämna en samlad redovisning av vilka som har fått bidrag och med vilka belopp samt redogöra för vad bidragen har använts till. 27 § ska senast den x x till regeringen lämna en bedömning av bidragssystemets funktion, ungdomsorganisationernas utveckling och hur organisationernas verksamheter bidrar till att uppfylla syftet med bidraget. 28 § Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är åter- betalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget av något annat skäl än vad som sägs i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.bidraget inte används för det syfte som anges i 2 § eller för det ändamål som anges i beslut om projektbidrag, 4.den som har tagit emot bidraget inte lämnar sådan redovisning som avses i 24 §, eller 5.villkor i beslutet inte har följts. 29 § Om en bidragsmottagare är återbetalningsskyldig enligt 28 § ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka bidraget. Om det finns särskilda skäl för det får efterge återkrav helt eller delvis. 30 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 31 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas 1.Denna förordning träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om statsbidrag för . 2.Förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdoms- organisationer ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för bidrag som har beviljats före . Utredningens huvuduppdrag har varit att behandla vissa frågor som väcktes i samband med till ungdomsorganisationer – en översyn och konsekvensanalys av för- ändrade regler1, granskning Statsbidraget till ung- domsorganisationerna – hur kontrolleras det?2 och styrelses framställning till i samma fråga3. Centrala frågeställningar i direktiven har varit i vilken utsträck- ning som målen för statsbidraget har styrt bidragsgivningen och om en ökad målstyrning av bidraget är önskvärd. I dessa samman- hang har det ingått att undersöka om det finns utrymme att öka andelen villkorslösa bidrag, minska antalet villkor eller revidera de villkor som ställs på ungdomsorganisationerna. Jag ska även lämna förslag på hur bidragsreglerna ska kunna utformas för att formali- sera bidragsgivningen. I sin granskning aktualiserade också frågorna om myndighetens kontroll av medlemsuppgifter är för- enliga med grundlagens bestämmelser om åsikts- och förenings- frihet samt med personuppgiftslagens bestämmelser. Dessa frågor fördes även fram av och har ingått i utrednings- uppdraget tillsammans med frågorna om myndigheten kan kon- trollera de variabler som styr rätten till bidrag och utbetalningen av bidraget samt om de kontroller som görs är tilläckliga. Behovet av att formalisera regelverket kring fördelningen av överskottet från AB till ungdomsorganisationerna uppmärksammades också i de ovan nämnda rapporterna och enligt direktiven ska jag lämna förslag om reglering av överskottet och kriterier för fördelningen. 3Riksrevisionens styrelse 2005. I uppdraget har också ingått andra angelägna frågeställningar kring statsbidraget till ungdomsorganisationerna som har aktualise- rats vid olika tillfällen. Hit hör frågorna om underårigas ställning i ideella föreningars styrelser, generationsövergripande verksamhet och behovet av särskilda regler för vissa ungdomsgrupper. Slutligen har en redovisning av för- och nackdelar av att ungdomsorganisa- tionerna själva ska ta över fördelningen av statsbidraget ingått i uppdraget. Under utredningsarbetet har jag varit både särskild utredare och utgjort utredningens sekretariat. De avslutande tre månaderna har jag haft en sekreterare till min hjälp. Diskussionerna i utredningens expertgrupp och i den referensgrupp, som jag i ett tidigt skede knöt till utredningen, har mot denna bakgrund varit viktiga i utredningsarbetet. Referensgruppen har bestått av representanter för och för Ungdomsorga- nisationer (LSU). Expertgruppen har haft nio möten och referens- gruppen sammanlagt åtta möten. genomförde jag med stöd av LSU ett dialogseminarium med ungdomsorganisationerna. Samtliga ung- domsorganisationer som beviljats bidrag inbjöds, tillsam- mans med företrädare för organisationer som beviljats projekt- bidrag från överskottet från AB och/eller fått avslag på sin ansökan om statsbidrag. 57 organisationer deltog och genom- förde ett mycket seriöst arbete, som har varit till god vägledning för mig i det fortsatta arbetet. Jag har haft särskild dialog med de politiska ungdomsförbunden, med organisationer för ungdomar med funktionsnedsättning och med de ung- domsorganisationer som representerar de nationella minori- teterna samt med – Tornion- laaksolaiset. Därutöver har ungdomsorganisationer kontaktat mig för enskilda möten eller för att lämna skriftliga synpunkter. I utredningsarbetet har jag också analyserat utrednings- betänkanden och andra kartläggningar och utredningar av olika statsbidrag och särskilt av statsbidraget till ungdomsorganisa- tionerna.