sou · GXB337 · 2009-04-21 00:00:00 — Om förslaget har biträtts av minst en tiondel av samtliga röst- berättigade eller en tredjedel av de på stämman närvarande röstberätti- gade, ska styrelsen inom ansöka hos om att en med- Om styrelsen försummar detta, får varje röstberättigad göra en sådan ansökan. Medrevisorn ska tjänstgöra för tiden till och med ordi- narie föreningsstämma under nästa räkenskapsår. Innehavare av förlagsandelar kan begära hos styrelsen att en medrevi- sor utses. Begärs detta av innehavare som företräder förlagsinsatser till ett sammanlagt belopp motsvarande minst en tiondel av det totalt inbetalda insatskapitalet, ska styrelsen ansöka hos om att en medrevisor utses. Om styrelsen försummar detta, får varje inne- havare av en förlagsandel göra en sådan ansökan. Ändringarna i paragrafen innebär att uppgiften att på begäran utse medrevisor i föreningen flyttas över från till Bolags- verket. Skälen för detta har redovisats i avsnitt 9.3. I paragrafen har också gjorts smärre redaktionella ändringar. 8 kap. 3 § Den som är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara revisor. Revisorerna ska ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och eko- nomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfånget av före- ningens verksamhet fordras för uppdragets fullgörande. Till revisor kan utses även ett registrerat revisionsbolag. Bestämmelser om vem som kan vara huvudansvarig för revisionen och om underrättelse- skyldighet finns i 17 § revisorslagen (2001:883). Bestämmelserna i 7 och 15 §§ i detta kapitel tillämpas på den huvudansvarige. Till revisor i dotterföretag bör utses minst en av moderföreningens revisorer, om det kan ske. Paragrafen innehåller kvalifikationskrav för föreningens revisor. I första stycket har det funnits ett krav på att en revisor som inte är auktoriserad eller godkänd ska vara bosatt inom EES. Detta krav har utgått. Skälen för det har redovisats i avsnitt 10.2. 8 kap. 6 § I fråga om andra föreningar än som avses i 5 § får , efter ansö- kan och om det är påkallat av särskilda omständigheter, besluta att minst en revisor ska vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor. Ansökan får göras av var och en som är beroende av att föreningen är föremål för kvalifi- cerad revision. Om det finns skäl till det, får förordna en auk- toriserad revisor eller en godkänd revisor att med övriga revisorer delta i revisionen. Uppdragstiden för revisorn ska bestämmas så att uppdraget upphör när annan behörig revisor har blivit utsedd i föreskriven ordning. Innan meddelar beslut som avses i denna paragraf, ska föreningen ges tillfälle att yttra sig. Ändringarna i paragrafen innebär bl.a. att uppgiften att besluta att en ekonomisk förening ska ha en auktoriserad eller godkänd revi- sor flyttas över från till . Skälen för detta har redovisats i avsnitt 9.3. Ändringarna innebär också att ett beslut av det aktuella slaget kan fattas enbart efter ansökan av den som är behörig att göra en sådan ansökan, enligt lagtexten var och en som är beroende av att föreningen är föremål för kvalificerad revision. Med detta avses i första hand medlem, innehavare av förlagsandelar och borgenär. I paragrafen har också gjorts smärre redaktionella ändringar. 8 kap. 9 § På ansökan ska förordna behörig revisor, om 1.någon auktoriserad revisor eller godkänd revisor inte är utsedd enligt 5 § första–tredje styckena, 2.en revisor är obehörig enligt 3 § första stycket eller 7 § första eller andra stycket, eller 3.en bestämmelse i stadgarna om antalet revisorer eller om revisors behörighet har åsidosatts. Var och en kan göra en ansökan enligt första stycket. Styrelsen är skyl- dig att göra en ansökan, om inte rättelse utan dröjsmål sker genom den som utser revisor. Har föreningsstämman underlåtit att på begäran enligt 5 § fjärde stycket utse en auktoriserad eller godkänd revisor, ska på ansökan av den som är röstberättigad i föreningen förordna en sådan revi- sor. Ansökan ska ges in till verket inom en månad från stämman. Förordnande enligt denna paragraf ska meddelas efter det att före- ningen har hörts och avse tid till dess att annan revisor har blivit utsedd i föreskriven ordning. Vid förordnande på grund av att en revisor är obehö- rig enligt 3 § första stycket eller 7 § första eller andra stycket ska Bolags- verket entlediga den obehörige revisorn. Ändringarna i paragrafen innebär att uppgiften att utse behörig revi- sor, där sådan saknas, flyttas över från till Bolags- verket. Skälen för detta har redovisats i avsnitt 9.3. I paragrafen har också gjorts smärre redaktionella ändringar. 8 kap. 17 § Varje röstberättigad kan väcka förslag om att ska utse grans- kare för särskild granskning av föreningens förvaltning och räkenskaper under viss förfluten tid eller av vissa åtgärder eller förhållanden i före- ningen. Förslaget ska framställas på en ordinarie föreningsstämma eller på en stämma där ärendet enligt kallelsen ska behandlas. Om förslaget har biträtts av minst en tiondel av samtliga röstberättigade eller en tredjedel av de närvarande röstberättigade, ska styrelsen inom ansöka hos om att granskare ska utses. Om styrelsen försummar detta, får varje röstberättigad göra en sådan ansökan. får förordna en eller flera granskare. Innehavare av förlagsandelar kan begära hos styrelsen att granskare ut- ses. Begärs detta av innehavare som företräder förlagsinsatser till ett sam- manlagt belopp motsvarande minst en tiondel av det totalt inbetalda insatskapitalet, ska styrelsen senast ansöka hos Bolags- verket om att granskare ska utses. Om styrelsen försummar detta, får varje innehavare av en förlagsandel göra en sådan ansökan. får för- ordna en eller flera granskare. Vad som sägs i 3 § första och tredje styckena, 4, 7, 11, 15 och 16 §§ samt 13 kap. 2 och 4–6 §§ om revisor ska tillämpas även i fråga om granskare. Yttrande över granskningen ska avges till föreningsstämman. Yttrandet ska tillhandahållas medlemmar och andra röstberättigade enligt 7 kap. 22 § första och andra styckena samt läggas fram på stämman. På samma sätt ska yttrandet dessutom tillhandahållas innehavare av förlagsandelar, om gran- skaren har utsetts på begäran av en sådan innehavare. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskild granskning. Genom ändringarna i första–tredje styckena flyttas uppgiften att utse sär- skild granskare över från till . Skälen för detta har redovisats i avsnitt 9.3. Genom hänvisningen till 7 kap. 22 § i femte stycket blir det möjligt för föreningen att – om det finns bestämmelser om detta i stadgarna – tillhandahålla medlemmarna granskningsyttrandet på föreningens webbplats i stället för genom översändande per post. Frågan har behandlats i avsnitt 6.2.3. I paragrafen har också gjorts smärre redaktionella ändringar. 8 kap. 18 § En förening som enligt 5 § första eller tredje stycket eller enligt Bolags- verkets beslut ska ha en auktoriserad eller en godkänd revisor, ska för regi- strering anmäla vem som har utsetts till revisor. Anmälan ska innehålla uppgift om revisorns postadress. Om post- adressen avviker från revisorns hemvist, ska även hemvistet anges. Anmä- lan ska vidare innehålla uppgift om revisorns personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum. Är revisorn ett registrerat revisionsbolag, ska anmälan även innehålla uppgift om bolagets organisationsnummer och om vem som är huvudansvarig för revisionen. Anmälan ska göras första gången genast efter det att skyldighet för föreningen att ha en auktoriserad eller en godkänd revisor har uppkommit och därefter genast efter det att någon ändring har inträffat i ett förhål- lande som har anmälts eller ska anmälas för registrering. Om skyldigheten att ha en auktoriserad eller en godkänd revisor enligt 5 § första eller tredje stycket eller 6 § första stycket upphör, ska detta anmälas senast när före- ningen har valt en ny revisor. Rätt att göra anmälan har även den som anmälan gäller. Som en följd av att enligt förslaget ska ta över läns- styrelsens uppgift att besluta att en förening ska ha auktoriserad eller godkända revisor (jfr 6 §) har i första stycket bytts ut mot . I paragrafen också gjorts mindre redaktionella ändringar. 11 kap. 1 § Föreningsstämman kan besluta att föreningen ska gå i likvidation. Ett beslut om likvidation är giltigt om det har biträtts av minst två tred- jedelar av de röstande. Av 7 kap. 32 § framgår att i stadgarna får föreskrivas villkor som går längre. När det finns grund för tvångslikvidation enligt 3, 4 eller 4 a §, är dock ett beslut om likvidation alltid giltigt om det har biträtts av medlemmar med mer än hälften av de avgivna rösterna. Uppkommer i ett sådant fall lika röstetal, har ordföranden utslagsröst. Ett beslut om likvidation gäller eller från och med den sen- are dag som föreningsstämman bestämmer. När det finns grund för tvångs- likvidation enligt 3, 4 eller 4 a §, gäller beslutet alltid . Föreningsstämman ska vidta åtgärder för att beslutet om likvidation genast anmäls för registrering i föreningsregistret. Paragrafen innehåller bestämmelser om s.k. frivillig likvidation, dvs. likvidation som beslutas av föreningsstämman. Första stycket överensstämmer med gällande lag. Av andra stycket följer att ett beslut om likvidation måste biträ- das av minst två tredjedelar av de röstberättigade för att bli giltigt, dvs. samma majoritetskrav som vid ändring av stadgarna (se 7 kap. 34 §). Till skillnad från kan beslutet fattas på en enda stämma, även om inte samtliga medlemmar är ense om beslutet. Skälen för det har redovisats i avsnitt 8.5.1. Liksom får, såsom framgår av 7 kap. 32 § andra stycket, i stadgarna tas in strängare villkor, t.ex. högre majoritetskrav, krav på enhällighet eller krav på att beslutet ska fattas vid två stämmor. Däremot är det enligt förslaget inte – lika lite som enligt gällande rätt – möjligt att i stadgarna ta in bestämmelser om lägre majori- tetskrav. En särskild regel gäller dock om det finns grund för tvångslikvidation, dvs. i de situationer som behandlas i 3, 4 och 4 a §§. Oavsett vad som föreskrivs i stadgarna är beslutet då giltigt om det vid en stämma biträds av medlemmar som tillsammans har mer än hälften av de angivna rösterna. med gällande rätt. Vid lika röstetal vinner den mening som stäm- mans ordförande biträder. I tredje stycket finns bestämmelserna om från vilken tidpunkt beslutet om likvidation gäller. Bestämmelserna om detta överens- stämmer med gällande rätt. 11 kap. 10 § Likvidatorerna ska efter det att de har tillträtt ansöka om kallelse på föreningens okända borgenärer enligt lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer. Vid kallelsen på föreningens okända borgenärer ska anmälningstiden enligt 5 § första stycket lagen om kallelse på okända borgenärer vara . Paragrafen behandlar bl.a. skyldigheten för likvidatorerna att an- söka om kallelse på föreningens okända borgenärer (se prop. 1986/87:7 s. 216). Första stycket överensstämmer i sak med gällande rätt. Förslaget innebär att kallelseförfarandet liksom regleras genom lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer. Enligt andra stycket, som saknar tidigare motsvarighet, gäller dock en särskild anmäl- ningsfrist , räknat från kallelsen, i stället för dem anmälningsfrist som följer av den allmänna bestäm- melsen i 5 § lagen om kallelse på okända borgenärer. Skälen för bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.5.2. 11 kap. 15 § När likvidatorerna har lagt fram slutredovisningen, är föreningen upplöst. Detta förhållande ska genast anmälas för registrering. En tiondel av samtliga röstberättigade kan dock begära hos likvidator- erna att en föreningsstämma inkallas för att behandla frågan huruvida talan ska väckas enligt 13 kap. 5 §. Därvid ska 7 kap. 15 § andra stycket tillämpas. Om likvidatorerna finner att föreningen är på obestånd, ska de ansöka om att föreningen i konkurs. I paragrafens andra stycke har skett en anpassning till den nya para- grafnumreringen i 7 kap. I den nuvarande lydelsen av tredje stycket uppställs som förut- sättning för att likvidatorerna ska vara skyldiga att ansöka om kon- kurs dels att föreningen är på obestånd, dels att föreningen inte kan betala likvidationskostnaderna. Den senare förutsättningen finns inte med i förslaget till ny lagtext. Det har ansetts att, om före- ningen är på obestånd, konkurslagens regler om utseende av kon- kursförvaltare m.m. är att föredra framför likvidationsreglerna, oavsett om föreningen kan betala likvidationskostnaderna (jfr prop. 2004/05:85 s. 881). 11 kap. 18 a § Föreningsstämman kan besluta att föreningen ska upplösas utan föregående likvidation. Ett sådant beslut är giltigt endast om samtliga medlemmar är ense om det samt styrelseledamöterna och, i förekommande fall, den verkställande direk- tören samtycker till beslutet. Paragrafen, som är ny, innehåller tillsammans med 18 b–18 d §§ bestämmelser om upplösning av en ekonomisk förening utan före- gående likvidation. Skälen bakom förslagen har redovisats i avsnit- ten 8.5.3 och 8.5.4. En upplösning av föreningen på detta sätt förutsätter att före- ningsstämman fattar beslut om det. I 7 kap. 16, 19 och 20 §§ finns särskilda bestämmelser om kallelsen inför en sådan stämma. Beslutet måste fattas under full enighet, dvs. samtliga medlemmar måste biträda beslutet. Motsätter sig någon medlem förslaget eller vill han eller hon inte ta ställning, är de medlemmar som vill avveckla föreningen hänvisade till att verka för ett beslut om likvidation. Vidare förutsätter avvecklingsformen att styrelseledamöter och, i förekommande fall, den verkställande direktören samtycker till beslutet, också när de inte själva är medlemmar i föreningen. Detta sammanhänger med att styrelseledamöterna och den verkställande direktören efter föreningens upplösning kommer att bära ett soli- dariskt ansvar för föreningens eventuellt kvarstående skulder. 11 kap. 18 b § Ett beslut enligt 18 a § ska från beslutet anmälas till regi- streringsmyndigheten för registrering. Beslutet får inte registreras om 1.föreningen är skyldig att gå i likvidation enligt bestämmelserna i 11 kap. 4 § första stycket 1, 2.föreningen saknar sådan behörig styrelse som ska finnas enligt denna 3.föreningen äger fast egendom eller innehar tomträtt, eller 4.det med fog kan antas a.att föreningen har obetalda skulder, eller b.att föreningen kommer att åläggas betalningsskyldighet för skatter eller socialavgifter. Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering av beslut enligt 18 a §. Det har, av skäl som redovisats i avsnitt 10.4.4. ansetts att beslut av detta slag måste anmälas för registrering relativt skyndsamt. I lagen har därför föreskrivits att anmälan måste göras inom två måna- der från beslutet (se första stycket). Sker detta inte, faller beslutet (se 18 c §). Vill medlemmarna därefter fortfarande att föreningen ska upplösas på detta sätt, måste de ta upp frågan om upplösning på en ny föreningsstämma. I andra stycket uppställs vissa särskilda villkor för att beslutet ska få registreras. Föreningen får sålunda inte upplösas utan ett formellt likvidationsförfarande om den är skyldig att gå i likvida- tion enligt bestämmelser i stadgarna (jfr 11 kap. 4 § första stycket 1). Detsamma gäller om den saknar behörig styrelse eller om den äger fast egendom eller innehar tomträtt. Den kan inte heller upplösas enligt 18 a § om det med fog kan antas att den har obe- talda skulder eller kommer att åläggas betalningsskyldighet för skatt eller socialavgifter. Skälen för att dessa villkor har uppställts har redovisats i avsnitt 8.5.4. Det ankommer på registreringsmyndigheten, dvs. , att i samband med registreringen av föreningens beslut om upplös- ning kontrollera att de angivna kriterierna är för handen. Frågan om föreningen har obetalda skulder liksom frågan om föreningen är eller kan komma att bli betalningsskyldig för skatt eller social- avgifter får prövas på grundval av intyg som ges in i registrerings- ärendet. I förordningen om ekonomiska föreningar bör därför tas in bestämmelser om att föreningen i samband med registrerings- anmälan ska ge in dels ett intyg från om att föreningen saknar skuld i myndighetens utsöknings- och indriv- ningsdatabas, dels ett intyg från om att föreningen inte är betalningsskyldig för skatter eller socialavgifter och att det inte heller med fog kan antas att sådan betalningsskyldighet kom- mer att beslutas, dels en försäkran på heder och samvete från före- ningens samtliga ställföreträdare om att föreningen är skuldfri. Vidare bör anmälan innehålla en försäkran på heder och samvete om att föreningen inte äger fast egendom eller innehar tomträtt. Sådana intyg bör normalt räcka för att ska kunna anse att de i andra stycket angivna förutsättningarna för registrering är uppfyllda. 11 kap. 18 c Frågan om upplösning enligt 18 a § faller, om 1.någon anmälan för registrering inte har skett inom föreskriven tid, eller 2.registreringsmyndigheten genom beslut som har vunnit laga kraft har avskrivit en sådan anmälan eller har vägrat registrering av föreningens beslut. I paragrafen, som är ny, anges vad som gäller om ett beslut om upplösning enligt 18 a § inte anmäls för registrering inom före- skriven tid eller om avskriver ärendet eller vägrar regi- strering. I så fall faller beslutet, dvs. det kommer att sakna rätts- verkan och kan inte registreras. 11 kap. 18 d § När föreningens beslut enligt 18 a § har registrerats gäller följande: 1.Föreningen är upplöst. 2.De som var medlemmar, styrelseledamöter och verkställande direktör i föreningen för beslutet enligt 18 a § ansvarar solidariskt för föreningens förpliktelser i den mån inte annat följer av andra stycket. 3.Föreningens tillgångar övergår till medlemmarna. 4.Medlemmarna träder i föreningens ställe in som parter i de avtal som föreningen har slutit med tredje man. En medlem, som inte var styrelseledamot eller verkställande direktör för stämmans beslut enligt 18 a § och inte heller efter denna tid- punkt har varit införd i föreningsregistret som sådan, svarar för föreningens förpliktelser endast i förhållande till sin del i föreningens insatskapital. Vid beräkningen av medlemmens del i insatskapitalet ska beaktas också obetalda insatser som har förfallit till betalning. Paragrafen innehåller bestämmelser om verkan av föreningens beslut om upplösning enligt 18 a § och dess registrering. Bakgrun- den och motiven till bestämmelserna har redovisats i avsnitt 8.5.4. Det ska först noteras att alla verkningar av beslutet inträder först i och med registreringen. Själva stämmobeslutet enligt 18 a § innebär således inga förändringar vare sig ifråga om styrelsens och den verkställande direktörens funktioner eller i fråga om förening- ens verksamhet i övrigt. Lagen ålägger inte heller föreningens organ några särskilda skyldigheter, motsvarande de som vid likvidation ligger på likvidatorerna. Det ligger dock i sakens natur att styrelsen – under förutsättning att samtliga ledamöter har lämnat sitt sam- tycke till beslutet – är skyldig att verka för att beslutet anmäls för registrering enligt 18 b § och att de handlingar som ska ges in i samband med anmälan tas fram. Registreringen av beslutet har karaktär av avregistrering av före- ningen. I och med registreringen upplöses föreningen (se första stycket 1). Det innebär att den inte längre utgör en juridisk person och att den förlorar sin rättskapacitet, dvs. sin förmåga att förvärva rättigheter och skyldigheter och att föra talan vid dom- stol eller annan myndighet. En annan effekt av registreringen är att ansvaret för föreningens eventuella betalningsförpliktelser övergår på medlemmarna, styrel- sens ledamöter och, i förekommande fall, den verkställande direk- tören (se första stycket 2). Kretsen av betalningsansvariga bestäms med hänsyn till förhållandena per dagen för föreningsstämmans beslut enligt 18 a §. En medlem, styrelseledamot eller verkställande direktör går alltså inte fri från ansvar för att han eller hon har ut- trätt ur föreningen eller lämnat sin post efter denna tidpunkt. Att medlemmars ansvar i visst avseende är begränsat framgår av andra stycket. Ansvaret avser varje slag av förpliktelse som föreningen har haft, således även för utomobligatoriska skadestånd som föreningen ansva- rar för (se prop. 1973:168 s. 14), oavsett om krav på betalning ännu har framställts. Eventuella tillgångar som föreningen innehar för upplösningen övergår genom universalsuccession på medlemmarna (se första stycket 3). Tillgångarna kommer inledningsvis att innehas med samäganderätt och det är medlemmarnas eget ansvar att på lämpligt sätt skifta tillgångarna sig emellan. Slutligen får registreringen till effekt att medlemmarna person- ligen inträder som parter i de avtal mellan föreningen och andra som gäller ännu för registreringen (se första stycket 4). Av andra stycket framgår att medlemmarnas ansvar enligt första stycket 2 är begränsat till en andel som motsvarar deras andel i föreningens insatskapital. Med begreppet insatskapital avses i detta sammanhang dels fullgjorda medlemsinsatser (inklusive emis- sionsinsatser), dels förfallna men ännu inte betalda medlemsinsat- ser. Däremot ska förlagsinsatser inte beaktas. Skälen för detta har redovisats i avsnitt 8.5.4. 12 kap. 8 § Styrelsen ska hålla fusionsplanen med bifogade handlingar tillgänglig för de röstberättigade, för föreningens medlemmar och innehavare av förlags- andelar under minst en månad före den föreningsstämma där frågan om godkännande av fusionsplanen ska behandlas. Handlingarna ska hållas tillgängliga hos föreningen på den ort där styrelsen har sitt säte. Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för mottagaren sändas till de röstberättigade, medlemmar och innehavare av förlags- andelar som begär det och uppger sin adress. Kopiorna ska sändas med post eller med elektroniska hjälpmedel enligt bestämmelserna i 1 kap. 8 och 9 §§. Kopior behöver dock inte översändas, om handlingarna, i enlighet med vad som har bestämts i stadgarna, hålls tillgängliga på föreningens webbplats fram till föreningsstämman. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att kopior av fusions- planen med bifogade handlingar ska skickas till de röstberättigade m.fl. som begär det. Bestämmelsen har brutits ut till ett nytt andra stycke och justerats så att den även ger utrymme för att sända över handlingar enligt sådana förfaranden som avses i 1 kap. 8 och 9 §§ (dvs. e-post och liknande elektroniska förfaranden). Det har vidare införts ett undantag från skyldigheten att översända handlingarna till dem som begär det. Undantaget förutsätter att det i föreningens stadgar har bestämts att handlingarna får tillhandahållas genom publicering på föreningens webbplats. Om så är fallet och hand- lingarna fram till stämman finns publicerade på webb- platsen, är detta tillräckligt och handlingarna behöver alltså inte skickas vare sig i sedvanlig skriftlig form eller enligt det förfarande som anges i 1 kap. 8 och 9 §§. Motsvarande bestämmelser finns i 7 kap. 22 och 23 §§. Motiven till dessa bestämmelser har redovisats i avsnitt 6.2.2 och 6.2.3. 12 kap. 9 § Ett föreningsstämmobeslut om godkännande av fusionsplanen är giltigt endast om det har biträtts av minst två tredjedelar av de röstande. Av 7 kap. 32 § framgår att i stadgarna får föreskrivas villkor som går längre. Om någon av de stämmor som ska godkänna fusionsplanen inte god- känner planen i dess helhet, faller frågan om fusion. Paragrafen innehåller bestämmelser om majoritetskrav vid beslut om godkännande av fusionsplan. Enligt gällande rätt fordrar ett sådant beslut antingen att det vid en föreningsstämma biträds av nio tiondelar av röstberättigade eller att det godkänns vid två stämmor och vid den senare stämman biträds av två tredjedelar av de röstande (jfr prop. 1996/97:163 s. 24). Förslaget innebär att beslutet kan fattas på en enda stämma med två tredjedelars majori- tet. Det är alltså inte nödvändigt att hålla två stämmor annat än om det i stadgarna har tagits in bestämmelser om detta.