sou · GXB394 · 2009-12-10 00:00:00 — också en risk för att systematiska översikter skulle betraktas som något som endast görs för och av ekonomer. Internationellt är mäklarorganisationer vanligtvis kopplade till en universitetsinstitution, exempelvis EPPI-centre i och TIER i . Även i har man som nämnts valt att lägga DCU vid ett universitet och på en pedagogisk institution. Placeringen kan delvis hänga samman med att andra länder inte har ett förvaltningssystem och en myndighetsstruktur som , men också för att det är av stor vikt för en märklarorganisation att ha närhet till och kontinuerlig kontakt med forskarvärlden. De mäklarorganisationer som utredningen har som förebild och som beskrivs i bilaga 5 har en blandad metodkompetens och är specialiserade på utbildningsområdet. Utredningen anser därför att en svensk organisation inom utbildningsområdet bör vara knuten till en aktör med utbildning som profession. När det gäller fysisk placering har två alternativ övervägts – antingen att en organisation en utbildningsvetenskaplig institution vid ett universitet eller till . Båda alternativen är tänkbara. vid gör forskningsöversikter på uppdrag av t.ex. . UVK sammanställer inte översikterna i egen regi utan anlitar forskare som bedöms ha rätt kvalifikationer för uppdraget, dvs. efter samma princip som de beskrivna mäklarorganisationerna arbetar. Fördelen med UVK är att kommittén, som del av , har tillgång till forskning inom en mängd andra forskningsområden. forskningsråd har, som nämnts ovan, fått i uppdrag att etablera och driva ett kunskapscenter. Samma organisatoriska lösning är, enligt utredningen, även tänkbar för svensk del. Ett annat alternativ är att inrätta en svensk organisation vid en utbildningsvetenskaplig institution vid ett svenskt universitet. Att identifiera en sådan institution försvåras dock av att universiteten organiserat utbildningsvetenskaplig forskning på olika sätt. En lösning skulle vara att ge exempelvis i uppdrag att genomföra en utlysning där olika institutioner får komma med förslag på hur en organisation kan etableras. Efter bedömning av alternativens kvalitet kan förslag ges om den fysiska placeringen. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat 9.3Tillgänglig information om forskningsresultat Utredningens förslag: Utredningen föreslår att ska ha ett fortsatt ansvar för att sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning inom skolans område. Ovan har utredningen beskrivit hur utbudet av forskningsresultat skulle kunna kompletteras. Nästa fråga är hur man kan organisera en mer samlad tillgång till forskningsresultat där systematiska översikter utgör en del. Information om forskning inom det utbildningsvetenskapliga området görs tillgängligt på en rad olika sätt och möjligheterna att skaffa sig kunskap inom området är mycket stora, vilket även beskrivs mer ingående i kapitel 7. Resultat från utredningens enkäter visar att cirka hälften av respondenterna tycker att spridningen fungerar ganska bra och att den fungerar mindre bra. Av resultatet framgår att Skolportens webbplats är den mest kända sökvägen och beskrivs av respondenterna som en aktör att bygga vidare på. Skolportens utbud av forskningsresultat begränsas dock till att bevaka doktorsavhandlingar som fram /10 genomförs på uppdrag av . Även webbportal är en känd sökväg bland respondenterna medan inte omnämns i enkätresultaten.10 Av dem som menar att spridningen av forskningsresultat fungerar mindre bra uppges det bland annat bero på att det inte finns upparbetade och kända vägar för att ta del av informationen. har regeringens uppdrag att bevaka, sammanställa och sprida adekvat forskning för skolan. Sedan övertog ansvaret för att sprida forskningsresultat inom verksamhetsområdet har en särskild webbplats för forskning skapats på verkets hemsida. har för avsikt att ta ett helhetsgrepp kring spridningen och många tankar och förslag finns om hur funktionen ska kunna utvecklas . En tanke är bland annat att etablera direkt kontakt med universitet och högskolor och ge dessa i uppdrag att bevaka ett antal teman både nationellt och internationellt för räkning. Resultaten ska sedan publiceras på verkets forskningssida. Planen är också att webbportalen ska omfatta forsknings- och kunskapsöversikter 10 En närmare presentation av organisationerna återfinns i kapitel 7. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat genom att bland annat länka till avtalspartners såsom exempelvis . publicerar verket även kunskapsöversikter som baseras på annan kunskap. Mobbning är ett exempel på en sådan översikt. Även fortsättningsvis är tanken att den typen av översikter ska spridas på forskningssidan. Utredningen bedömer att det är betydelsefullt att det finns en statlig aktör vars uppgift är att ha ett samlat ansvar för att resultat om forskning sprids inom skolans område. En förutsättning för en fungerande spridning av forskningsresultat är bland annat att ansvarig aktör är känd bland skolans verksamma och att förtroendet för den är stort. Utredningen anser att är den statliga myndighet som även fortsättningsvis bör inneha ansvaret för att forskningsresultat sprids inom skolans område. Ansvaret innebär naturligtvis inte att en aktör ska ansvara för att all forskning sprids. Däremot måste det ingå i ansvaret att säkerställa att det finns en samlad tillgång till de olika delarna. Andra statliga aktörer som sprider forskningsresultat, t.ex. bör även fortsättningsvis göra detta.11 Utredningen har övervägt om skulle kunna vara en alternativ aktör till . har en väl utvecklad plattform för att sprida forskningsresultat inom samtliga forskningsområden där utbildningsvetenskap är en del. är emellertid den minst kända av de aktörer som sprider forskningsresultat inom skolområdet. Utredningen bedömer att det är viktigt att aktören är känd och att huvudområdet är skola, även om detta område anknyter till många forskningsområden. Det samarbetsavtal som har med garanterar dock att får ta del av den forskningsinformation som har tillgång till. Ansvaret för spridningen av forskningsresultat innebär en rad åtaganden. Först och främst ett ansvar för vad som sprids, dvs. att forskningsresultaten som tillgängliggörs är trovärdiga, av hög kvalitet och målgruppsanpassade. Vidare ansvar för hur spridningen organiseras. I utredningens enkäter framkommer krav på att informationen ska vara lättillgänglig och lockande, vilket ställer krav på de som sprider forskningsresultat i olika former bearbetar resultaten. Det kan exempelvis innebära korta referat i form av nyhetsbrev, sammanfattningar, intervjuer med forskare etc. Ansvar för att medverka till att användningen av forskningsresultat ökar är ett annat åtagande som ingår i funktionen. 11 har ett övergripande ansvar för att samordna kommunikation om forskning och forskningsresultat. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat kommer också att de som sprider forskningsresultat bör vara ett kommunicerande kärl mellan forskningens teorier och skolans praktik vad gäller behovet av forskning. Att sprida forskningsresultat innefattar även att ansvarig aktör via den egna portalen ska vägleda intresserade besökare vidare till andra aktörers hemsidor eller portaler. Samverkan blir därmed en huvuduppgift. Utredningen bedömer att en förutsättning för att en funktion av detta slag ska fungera tillfredsställande kräver en långsiktig satsning som tar till vara och bygger vidare på goda erfarenheter samt att verksamheten får en mycket hög prioritet inom organisationen. Utredningen bedömer att de aktiviteter som gör och planerar att genomföra väl motsvarar de krav som kan ställas på en funktion som har till uppgift att sprida forskningsresultat. För uppslag till aktiviteter för ett fortsatt uppdrag att sprida resultat om forskning hänvisas till kapitel 7 om spridning och användning av forskningsresultat Av utredningens internationella utblick framgår att funktioner som sprider forskningsresultat internationellt vanligtvis är relativt små till storleken. Utredningen uppskattar att ett fortsatt uppdrag till skulle kräva ytterligare medarbetare för att verksamheten till fullo ska utvecklas. I övrigt bygger förslaget på existerande funktion inom liksom fortsatt samverkan med externa aktörer. 9.4Användning av forskningsresultat via regionala utvecklingscentrum En samlad tillgång till forskningsresultat är viktigt. Att sprida information har dock inget egenvärde utan syftet är att dessa också ska kunna användas. Internationella och svenska erfarenheter visar Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat att det krävs mer av interaktion mellan lärare, skolledare och de som ansvarar för att tillgängliggöra forskningsresultat för att ny kunskap ska komma till användning.12 Det finns en rad aktiviteter som kan tillämpas för att ta vara på och använda tillgänglig information, exempelvis nätverk, seminarier, forskningscirklar, konferenser m.m. För att forskningsresultat inte bara ska nå ut utan också nå fram, anser utredningen att det måste finnas en organisation som inte bara sprider utan också hjälper till att bearbeta denna information. Utredningen menar att det krävs en särskild mötesarena för att kunna ta till vara och använda forskningsresultat. Det finns alternativa former för att organisera en sådan mötesplats. Lärosätenas tredje uppgift innebär att de ska samverka med det omgivande samhället, informera om sin verksamhet och verka för att forskningsresultat kommer till nytta. Ett alternativ skulle kunna vara att inrätta denna så kallade förmedlingsfunktion på universitet och högskolor där forskningsmiljön finns. Erfarenheterna visar emellertid att forskare i allmänhet inte ser en bred spridning av forskningsresultat som en angelägen uppgift.13 Det kan förhålla sig så, som det kom till uttryck i ett av de projekt som fått stöd från , nämligen att spridningen just betraktades som den tredje uppgiften (efter utbildning och forskning).14 Ett utökat uppdrag till nationella resurscentrum, som beskrivs i kapitel 7 är också ett alternativ. Det som talar emot detta är att de verkar inom särskilt prioriterade områden, vilket gör placeringen både administrativt krånglig och att helhetsgreppet också försvinner. Utredningen anser att det behövs en organisation inom lärosätena och föreslår att de regionala utvecklingscentrumen får denna roll. Några av de aktiviteter som vissa regionala utvecklingscentrum anordnar har visat sig vara särskilt framgångsrika när det gäller att koppla samman teori med praktik och att skapa mötesplatser.15 RUC är en länk mellan kommuner och skolor respektive högskolor och universitet och skulle kunna fungera som mötesplats för diskussioner om forskningsresultat. Regionala utvecklingscentrum styrs via regleringsbrev till universitet och högskolor. Om regeringen följer Autonomiutredning- 12Ds 2005:16, s. 74 (med hänvisning till 2004 och Härnsten 2003). 13Se t.ex. Ds 2005:16. 14Vetenskapsrådet 2009, s. 14. Se vidare i kapitel 7 gällande spridning och användning av forskningsresultat. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat ens förslag att göra universitet och högskolor mer autonoma från staten, dvs. minska den statliga styrningen, blir följden att regleringsbreven utgår.16 Utredningen rekommenderar, oavsett om förslag antas eller inte, att universitet och högskolor använder existerande regionala organisation. En regional organisation av något slag är en förutsättning för att forskningsresultat inte bara ska spridas utan också komma till användning. I det följande diskuteras utveckling och utformning av regionala utvecklingscentrums framtida verksamhet och utredningen utgår då från följande aspekter: Utredningens rekommendation: Utredningen rekommenderar universitet och högskolor att regionala utvecklingscentrum får ett utökat uppdrag att också verka för att forskningsresultat sprids och används. Regionala utvecklingscentrum har , via statliga regleringsbrev till universitet och högskolor med lärarutbildning, ett uppdrag att bland annat främja utveckling av lärarutbildning och kompetensutveckling av lärare. Det finns regionala utvecklingscentrum som också fokuserar på aktiviteter kring forskning. Utredningen rekommenderar universitet och högskolor med lärarutbildning att ge RUC ett tydligt formulerat uppdrag avseende forskning och förordar att samtliga centrums uppdrag bör utökas till att även innefatta spridning av forskningsresultat. 16 SOU 2008:104. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat Eftersom RUC utgör en länk som verkar med andra aktörer är en förutsättning att samverkan sker med andra myndigheter, t.ex. , , , Nationella resurscentrum och forskningsfinansiärer såsom FAS, Formas, VIN- NOVA samt andra relevanta myndigheter. Kommunerna är som skolhuvudmän en viktig aktör i detta sammanhang. Kommuner och Landsting har en viktig roll i att stödja kommuner och skolor så att forskningsresultat används, t.ex. genom att stödja modellen med samverkansavtal mellan respektive RUC och dess kommuner. Sammanfattningsvis bör aktörerna ta ett gemensamt ansvar för att resultat av forskning som finns tillgängligt, sprids och kommer till användning. RUC är en viktig samarbetspartner för t.ex. som via dessa kan nå många av landets kommuner för information och diskussion om nya reformer och information om forskning. För att möjliggöra att forskningsresultaten används rekommenderar utredningen att ses över och stärks. Det handlar om att skapa en mötesplats kring forskning där teori och praktik kan mötas och där forskningsresultat som görs tillgängligt via en nationell webbplats sprids vidare i regionen genom olika aktiviteter. Några RUC är organiserade på detta sätt medan andra exempelvis kommer att behöva inrätta en mötesplats mellan praktiker och forskare. En förutsättning för att detta ska komma till stånd är bland annat att kommunerna utser en medarbetare som länk mellan den enskilda kommunen och dess RUC. Ett sätt att öka kommunernas engagemang är att se till att de får ett tillräckligt stort inflytande i RUC:s styrelser. arbetar vanligtvis ett fåtal personer med skolutveckling inom RUC. Utredningen förordar att en särskild resurs avsätts för att arbeta med lokal och regional spridning samt tillämpning av tillgänglig forskning. Denna resurs bör anpassas efter lokala behov Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat och förutsättningar men utredningen menar, att ett riktmärke bör vara en resurs motsvarande åtminstone en halvtidstjänst. Utredningen förordar att RUC prioriterar aktiviteter avseende forskningsverksamhet. För uppslag hänvisas till kapitel 7 och avsnittet om regionala utvecklingscentrum samt forskningscirklar men även andra verksamheter. Sammantaget är det viktigt att verksamheten leder till verksamhetsutveckling snarare än individuell kompetensutveckling. Utredningens rekommendation: Utredningen förordar att samtliga regionala utvecklingscentrum benämns enhetligt, dvs. använder en nationell beteckning. Centrumen benämns ofta olika, t.ex. förekommer , Pedagogiskt utvecklingscentrum, Forum för skolutveckling, och Regionalt pedagogiskt kunskapscentrum.17 Detta skapar förvirring bland kommuner och skolor. Utredningen förordar därför en gemensam nationell beteckning för samtliga regionala utvecklingscentrum, nämligen regionalt utvecklingscentrum. Regionala utvecklingscentrum har växt fram successivt och finns ett väl fungerande nationellt nätverk som samtliga centrum deltar. Nätverket har även ett aktivt samarbete med , , , , men också kommuner och representanter från olika delar av universitet och högskolor. Möten sker i . Utredningen understryker vikten av att nätverket även fortsättningsvis utgör ett forum för utbyte av goda erfarenheter. Rapport 2009:1 R. Utredningens överväganden och förslag avseende spridning av forskningsresultat undvika att RUC blir för provinsiellt kan det också handla om en utväxling av forskning som sker vid andra universitet och högskolor än de som ligger närmast geografiskt. Friskolor och friskolekoncerner uppmuntras att medverka. Utredningen föreslår att RUC:s forskningsuppdrag ska utvärderas . Av utvärderingen ska framgå huruvida de regionala utvecklingscentrumen uppfyllt sitt uppdrag. 10Ekonomiska konsekvenser och finansiering av utredningens förslag I detta avslutande kapitel redovisas beräkningar av de ekonomiska konsekvenser som uppstår till följd av utredningens förslag samt uppslag till finansiering. När det gäller kostnader har utredningen valt att dela in dem i fasta och rörliga kostnader. De fasta kostnaderna avser t.ex. kostnader för personal och lokaler i de organisationer som skapas eller förstärks. De rörliga kostnaderna utgörs av kostnader som direkt kan knytas till de projekt som bedrivs. Fasta kostnader består därmed av den resursuppoffring som uppstår som ett resultat av behovet av att bibehålla en given organisation. De rörliga kostnaderna varierar med omfattning av verksamheten: hur många och hur omfattande projekt av olika slag som genomförs. Uppdelningen är till nytta bland annat som underlag för bedömning av den tid det tar för infasning av verksamheterna och därmed kostnaderna. Exempelvis förutses att en nybildad organisations fasta kostnader når full omfattning tidigare än de rörliga kostnaderna. När det gäller olika finansieringsalternativ har utredningen uteslutet underskottsfinansiering. Samtliga finansieringsalternativ är neutrala för statsbudgeten, vilket innebär att det till följd av utredningens förslag inte uppstår något över- eller underskott i Ekonomiska konsekvenser och finansiering av utredningens förslag Finansieringen bygger dock på att det i skolverksamheten finns en betalningsvilja för den del av verksamheten som handlar om kunskapsspridning på regional nivå. Ett finansieringsalternativ benämns omprioriteringar inom statsbudget. På en övergripande nivå handlar det om att utredningens förslag möjliggör en neddragning inom områden som direkt eller indirekt drar nytta av det som skapas genom de verksamheter som föreslås. Utredningen kan inte i detalj ange hur omprioriteringarna ska göras men skisserar på några förslag. Exempelvis kommer det råd för policyinriktad utvärdering och analys som utredningen föreslår sannolikt att vara sådan verksamhet som i annat fall skulle finansieras inom ramen för regeringens kommittébudget, vilket möjliggör omprioriteringar. Ett annat finansieringsalternativ benämns omprioriteringar av statlig verksamhet. Med detta menar utredningen att man inom given statlig verksamhet flyttar resurser från en delverksamhet till en annan. Exempelvis föreslår utredningen att fortsatta ansvar för att sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning inom skolans område bör ske genom en omfördelning av resurser från annan verksamhet inom myndigheten. Det tredje finansieringsalternativet benämns forskningsanslag och avtal med slutanvändarna. Med forskningsanslag avses anslag till lärosäten. Avtal med slutanvändarna torde inte kräva ytterligare precisering. 10.3.1Rådet för utbildningsutvärdering och analys Utredningen föreslår att det bildas ett råd inom som initierar utvärderingar och analyser. Kostnaderna för rådet kan delas in i två delar. Den ena delen utgörs av personal och dess bikostnader och den andra omfattar kostnader för projekten. beräknas bestå av fem personer, varav en är kanslichef samt en assistent. De fasta kostnaderna för organisationen beräknas uppgå till . Projekten som initieras av rådet kan finansieras på flera sätt. I den mån en statlig stabsmyndighet, som t.ex. Statskontoret, blir utförare är det vanligt att kostnader för personal inte uppstår för uppdragsgivaren. De personalkostnader som då uppkommer finan- Ekonomiska konsekvenser och finansiering av utredningens förslag sieras via uppdragstagande myndighets anslag. Anlitar rådet däremot en fristående konsult för ett speciellt projekt genererar det betydligt högre kostnader då samtliga kostnader måste finansieras av uppdragsgivaren. Skulle en forskare, som också frigör forskningsmedel, anlitas som utförare kan kostnaderna delvis finansieras från andra källor. En annan finansieringskälla kan vara kommitté- budgeten inom utbildningsområdet. Rådet får då sin finansiering i konkurrens med annan av regeringen initierad utredningsverksamhet. Uppskattningsvis kommer rådet genomföra fem till tio projekt till en kostnad av en till per projekt. Utredningen gör antagandet att dessa projekt finansieras genom omprioritering av kommittéanslag inom utbildningsområdet, genom omprioriteringar från befintliga myndigheter och via forskningsanslag till lärosätena. Utredningen föreslår att det inrättas en svensk organisation som bygger på ett skandinaviskt samarbete, initialt med the Danish Clearinghouse. Utredningens förslag inkluderar att en svensk organisation etableras som ansvarar för det skandinaviska samarbetet. För att få tillgång till metodkunnande, databas, administrativ och teknisk personal i DCU bedömer utredningen att de fasta kostnaderna uppgår till vid fullt utbyggd verksamhet.1 De rörliga, projektberoende, kostnaderna bedöms då uppgå till 4,5 miljoner svenska kronor.2 Sammantaget uppskattar utredningen således kostnaderna för det danska samarbetet till . Under det första verksamhetsåret fokuseras på etablering samt på att finna former för samarbetet. Det innebär att fasta och rörliga kostnader inte når full omfattning. Utredningen gör antagandet, som i fråga om rådet, att översikter finansieras genom omprioritering av kommittéanslag, genom omprioriteringar från befintliga myndigheter och forskningsanslag till lärosätena. I tabellen nedan återfinns denna del under rubriken dansk-svenskt samarbete. 1I dagsläget uppgår lönekostnaderna för the Danish Clearinghouse till totalt exklusive OH- kostnader. 2Totalt beräknas samarbetet generera cirka tre till sex översikter till en kostnad av cirka 1½ miljon svenska kronor per översikt. Ekonomiska konsekvenser och finansiering av utredningens förslag Den svenska organisationens samtliga kostnader är fasta och uppgår till vid fullt utbyggd verksamhet.3 Finansieringen antas ske på samma sätt som ovan. I tabellen återfinns denna del som svensk organisation. De sammantagna kostnaderna för mäklarorganisationen inom utbildningsområdet bedöms således till . ansvar för forskningsspridning inom skolområdet föreslås kvarstå. Utredningen bedömer att kostnaderna för att verksamheten ska kunna utvecklas till fullo uppgår till utöver de resurser som avsätter för spridning av forskningsresultat. Utredningen föreslår att finansieringen sker genom ompriorite- ringar och/eller effektiviseringar av omkring en procent av verksamhetens samlade kostnader. Utredningen lämnar inga förslag till vilka områden eller funktioner inom verket som ska nedprioriteras alternativt effektiviseras. Utredningen rekommenderar att befintliga regionala utvecklingscentrum utöver nuvarande uppgifter får i uppdrag av sina respektive lärosäten att förmedla forskningsresultat. Utredningen bedömer att varje RUC får ytterligare en kostnad motsvarande åtminstone en resurs på halvtid. Det finns 22 RUC i landet. Utöver RUC:s nuvarande resurser innebär förslaget ytterligare fasta kostnader vilka uppgår till . Dessa kostnader föreslås finansieras på samma sätt som – vilket innebär en viss omprioritering inom universitet och högskolor. De rörliga kostnaderna är beroende av hur omfattande verksamheten är. En mycket ambitiös verksamhetsvolym leder naturligtvis till högre rörliga kostnader än en mindre ambitiös. Det rimliga ur finansieringssynpunkt är därför att låta finansieringen av åtminstone dessa kostnader vara beroende av verksamhetsvolymen. 3 Bemanningen beräknas uppgå till fem personer. Ekonomiska konsekvenser och finansiering av utredningens förslag