sou · GXB371 · 2009-09-03 00:00:00 — Åtminstone de grundläggande behoven av information och stöd ska kunna mötas och de krav som ställs i de relevanta EG-rättsakterna ska uppfyllas. 10.2Ekonomiska konsekvenser inom den offentliga sektorn Kostnader och andra konsekvenser Inom förvaltningen som helhet kommer den ökade samordning som föreslås att å ena sidan ställa krav på viss regelbunden infor- mation till och samt eventuellt till andra myndigheter som . Det kommer troligen genom inrättandet av en central kontakt- och informationspunkt att komma fler förfrågningar från andra myndigheter, företag och enskilda, med en ökad arbetsbelastning som följd. Å andra sidan kommer vissa frågor att kunna besvaras redan av Kommerskolle- gium eller genom dess Inremarknadsportal. Likaledes kommer en periodisk spridning av inremarknadsinformation att innebära färre frågeställningar. kan myndigheterna själva få mer hjälp på ett enklare sätt. För innebär förslagen på ett tydligare inre- marknadsuppdrag och en förstärkt roll i inremarknadsfrågor sannolikt en ökad arbetsbelastning. föreslår som framgått av avsnitt 9.3, 9.5, 9.7 och 9.9 att får ett utökat ansvar i dessa frågor, inte minst när det gäller kontroll av tekniska regler och standarder samt informationsinsatser. Det är utredningens uppfattning att delvis bör kunna hantera detta genom prioriteringar inom ramen för sin nuvarande organisation. Om personalförstärkningar bedöms nödvändiga bör emellertid förslag om detta och skäl härför läggas fram av kollegiet. Som tas upp längre fram bör också tillskjutas medel för informationsinsatser. Följden av arbetet med en inremarknadsportal blir utan tvekan en större resursåtgång. bedömer att vissa av de resurser som redan nu används främst vid Kommers- kollegium med avseende på arbete med tjänsteportalen kommer att behöva tas i anspråk i ytterligare upp till utöver vad som redan har planerats inom ramen för genomförandet av tjänste- direktivet. Vidare kan personal med teknisk kompetens behöva kontrakteras eller rekryteras av för uppbygg- nadsfasen, men eventuellt även för underhåll av systemet. Samordning av främst marknadskontroll kommer inledningsvis att leda till ökad belastning för de organisationer som deltar i . Efterhand bör arbetsbelastningen minska i takt med att gemensamma standarder och ökat samarbete införs på marknadskontrollområdet. För kommer för- slagen att innebära en väsentligt större arbetsbelastning, ett större kompetensområde och kontakter med ett större antal aktörer. sekretariat – vilket formellt sett innebär SWEDAC – bör tillföras ökade personalresurser. arbetar en person på deltid med rådet, vilket för att de eftersträvade syftena ska kunna uppnås bör utökas. Enligt Europeiska kommissionens uppskattningar skulle en förstärkt tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande inte nödvändigtvis medföra ökade kostnader för marknadskontroll- verksamheten, eftersom principen redan omfattas av denna verk- samhet.31 Vidare skulle ett ökat samarbete avseende marknads- kontrollen på ett europeiskt plan visserligen leda till ökade kostnader, men dessa skulle kompenseras av effektivitetsvinster med avseende på själva kontrollerna och med avseende på gemensamt utnyttjande av resurser.32 Dessa slutsatser torde enligt i viss mån vara överförbara på rent svenska förhållanden. föreslår att till- sammans med och ett antal myndigheter som till exempel SWEDAC ska göra en omfattande och ambitiös informa- tionsinsats avseende såväl de nya rättsakterna för varors och tjänsters fria rörlighet som allmänna regler för den inre marknaden och regler för de övriga friheterna. Informationsinsatsen är avsedd att rikta sig till såväl myndigheter och domstolar som till företag och enskilda. Denna informationsinsats kan förväntas ta personal i anspråk samt medföra ökade kostnader för t.ex. anlitande av 31SEC(2007)112 och 113. 32SEC(2007)173 och 174. bör ha det övergripande ansvaret för denna informationsverksamhet och arbetet bör därför finansieras av ett utökat anslag till . För de myndigheter vars personal har behov av information samt utbildning kommer vissa kostnader att uppstå samt en viss del av deras personal vara frånvarande . Detta bör dock inte vara så omfattande att bortfallet lämnar några nämnvärda spår i myndigheternas verksamhet. I stället kan de tidsvinster som följer av den förbättrade kunskapen leda till att vissa resurser frigörs och kapaciteten utökas efter genomgångna utbildningar eller mot- svarande. Sammantaget kan det förväntas att de förändringar som föreslås initialt leder till en viss ökad arbetsbörda för alla berörda myndig- heter. Därefter kan emellertid den nya regelstrukturen, organisa- tionen och de nya arbetssätten förväntas medföra en lägre arbets- belastning och därmed mindre resursåtgång på grund av den för- bättrade informationen, de ökade kunskaperna samt det utökade och förbättrade samarbetet. De förslag som utredningen lägger fram är bland annat avsedda att förenkla handläggningen av inremarknadsärenden genom en tydli- gare reglering och organisation. Dessa typer av förenklingar kommer tillsammans med en förbättrad kompetens hos myndig- heter att leda till effektiviseringar som i sin tur förväntas leda till besparingar för myndigheterna. Det fokus på marknadskontroll som följer av förordning (EG) nr 765/2008 kommer i sig att leda till högre kostnader för de berörda myndigheterna. Dessa kostnader är dock inte en följd av utredningens förslag i detta betänkande. Utredningens förhopp- ning är att dess förslag i kombination med tidigare framförda förslag tvärtom ska leda till en effektivare marknadskontroll, det vill säga mer marknadskontroll för pengarna. Företag som använder sig av t.ex. elektroniska tjänster kan even- tuellt åläggas att betala vissa avgifter för att finansiera ett sådant system, vilket innebär att införandet och driften av systemet kan finansieras på så sätt. Sådana avgifter skulle kunna utformas så att de motsvarar de belopp som sparas genom avsaknaden av pappers- hantering. Vissa utbildningsinsatser kan avgiftsbeläggas i den mån de kan anses gå utöver vad som utgör ren information. Eventuellt kan detta dock motverka den positiva effekt för den inre marknadens funktion som avses uppnås genom att vissa aktörer avstår från att ta denna extra kostnad trots de potentiella ekonomiska fördelarna med en ökad kompetens i ett längre perspektiv. En ökad ekonomisk aktivitet och handelsutbyte på grund av en effektivare inre marknad ger ökad omsättning och därmed ökade intäkter för staten och kommunerna via skatter och avgifter. Sysselsättningen kan även förväntas påverkas positivt av bättre möjligheter för företagen att utveckla sina verksamheter och ett ökat nyföretagande på grund av enklare regler och ett mer förut- sägbart handlande från myndigheternas sida. En sådan ökad syssel- sättning ger också ökade skatteintäkter för staten och kommunerna. 10.3Ekonomiska konsekvenser för företagen Det faktum att den inre marknaden berör så många delar av sam- hället gör att utgår ifrån att företag av alla storlekar och verksamma i en mängd olika branscher berörs av de förslag till ändringar och åtgärder som utredningen presenterar i detta betänkande. Det finns anledning att precisera detta något genom hänvisning till tillgänglig statistik avseende storlek på företag som bedriver handel med andra länder samt i vilka branscher dessa är verksamma. Det har inte varit möjligt att få tillgång till specifik information avseende handel med EU- och EES-länderna beträffande dessa aspekter, utan den tillgängliga statistiken avser export- och import- företag som bedriver verksamhet även i förhållande till tredje land. Fördelningen kan dock enligt antas vara i princip likvärdig för handel inom den inre marknaden som för handel med tredje länder. Som framgår av tillgängliga uppgifter har det beräk- nats finnas 38 570 exportföretag och 76 718 importföretag.33 Det måste noteras att vissa företag bedriver såväl import som export och därmed får antas finnas upptagna under bägge dessa kategorier. 33 Källa: SCB. Den enda slutsats som med säkerhet kan dras av uppgifterna ovan är att det finns företag av alla storlekar som bedriver utrikes- handel. Det är dock noterbart hur många förhållandevis små före- tag som bedriver utrikeshandel. Av de ovan redovisade uppgifterna framgår emellertid inte hur betydelsefull handeln är för de företag som omfattas av statistiken, utan endast att de i någon mån har bedrivit utrikeshandel. Därför är det av intresse att konstatera att det av undersökningar som gjorts framgår att av de företag som bedriver utförsel till den inre marknaden är ganska eller mycket beroende av detta.34 Det innebär enligt den undersökningen att cirka 11 000 av totalt cirka 82 000 svenska företag var beroende av utförsel till den inre marknaden för sin verksamhet . Som nämnts ovan berörs enligt bedömning de flesta branscher av inremarknadsreglerna. Det kan emellertid vara av intresse att se vilka branscher som har störst exponering mot den inre marknaden vad gäller varor respektive tjänster. Bland svenska tjänsteexporterande företag är det35 företag som exporterar transporter36, resor37, data- och informationstjänster38 samt övriga affärstjänster39 som är de största sett till andelen av den totala tjänstehandeln. Vad tjänsteimporten beträffar är det samma tjänster som dominerar.40 Dessa siffror avser handel med hela världen, då siffror inte finns tillgängliga avseende tjänste- handeln med enbart EU och EES. Av de grupper av varor som utfördes från till EU och 200741 var de största maskiner och apparater samt transport- medel42, bearbetade varor43 samt produkter av kemiska och närstående industrier44. De varugrupper som var störst bland de varor som infördes var desamma.45 Även andra företag än export- och importföretag kan beröras. Nämligen när de verkar nationellt under de harmoniserade regler 34Är EU vår hemmamarknad?, FAR SRS, , . 3682,8 mdkr, . 3782,3 mdkr, . 3850,7 mdkr, . 39177,1 mdkr, . 4059,6 mdkr, ; 100,3 mdkr, ; 21,5 mdkr, ; 130,4 mdkr, . 41SCB, Statistisk årsbok 2009. 42315 274 mdkr. 43187 821 mdkr. 4487 593 mdkr. 45323 752 mdkr, 139 134 mdkr samt 97 317 mdkr. som har fastställts på EU-nivå. Företag som berörs av reglerna om teknisk kontroll kan tas som ett av de främsta exemplen på sådana. De flesta av de företag som är medlemmar i – 3 400 stycken46 – kan förmodas beröras av ändringar i dessa bestämmelser. Vidare berörs en mängd företag indirekt av en bättre fungerande inre marknad om de t.ex. är underleverantörer till exporterande företag. Tidsåtgång och företagens administrativa kostnader gör bedömningen att det främst är den föreslagna regelförenklingen, ökad samordning av marknads- kontrollen och en ökad elektronisk hantering av ärenden som påverkar företagens administrativa kostnader. De administrativa kostnaderna kopplade till tillsyn kan enligt Nuteks rapport administrativa kostnader på arbets- rättsområdet47 uppkomma av olika anledningar. Dels med anled- ning av den tid som företaget lägger ner på att närvara och infor- mera tillsynsmyndigheten i samband med besök som görs på arbetsplatsen, dels den tid företag lägger på att kopiera eller skicka dokument som ska vara upprättade enligt lag eller att skriftligt besvara frågor i samband med tillsyn. En bättre och mer lättillgänglig information förväntas leda till förbättringar i kostnadshänseende för företagen. De förslag som lägger fram i betänkan- det är ägnade att avhjälpa denna typ av problem. Det finns lite eller inga direkta uppgifter om administrativa kost- nader för företagen som följer av de författningar som utredningen har kartlagt. Det hade naturligtvis varit bra om den typen av specifika uppgifter kunde belysa behovet av de förändringar som föreslås. I huvudsak måste därför slutsatser dras av mer allmänna uppgifter i rapporter från framför allt Nutek.48 Det finns specifika poster i databas för företagens administrativa kostnader49 avseende lagen om elektronisk handel50, produktsäkerhetslagen51 och produktsäkerhetsförordningen52 samt 46Teknikföretagens hemsida, . 48Vars uppgifter som tidigare nämnts numera till stor del har övertagits av . tullagen53 och tullförordningen54. Dessa poster innehåller dock enligt bedömning inte sådana uppgifter som gör det möjligt att bedöma effekterna av de förslag som utredningen framför. Mer allmänt anges i Nuteks rapporter avseende olika reglerade områden uppgifter om administrativa kostnader och företagens egna förslag till regelförenklingar. Det finns emellertid få konkreta exempel som är relevanta inom ramen för detta betänkande. I till exempel den rapport som avser näringslivets administrativa kostnader på produkt- och konsumentområdet55 har det beräknats att den omständigheten att författningar från tre olika myndighe- ter56 på mätinstrumentområdet har upphört att gälla och ersatts av regler från en myndighet57 har medfört att de administrativa kost- naderna har sjunkit från sammanlagt till . Det finns dock i samma rapport också exempel på sammanslag- ningar av författningar som inte har lett till sänkta administrativa kostnader. De förslag som framförs i detta betänkande avseende samman- slagning av olika författningar (se avsnitt 9.2–5) leder enligt Inre- marknadsutredningen med största sannolikhet till den typen av besparingar som har konstaterats i vissa tidigare fall enligt ovan. Följande sammanslagningar föreslås i detta betänkande: Förordningen (2009:52) om kontaktpunkt och informations- förfaranden angående tillämpning av ömsesidigt erkännande av tekniska regler för produkter, förordningen (2005:893) om marknadskontroll av varor och förordningen (1999:762) om informationsskyldighet vid hinder för den fria rörligheten för varor föreslås slås samman till en övergripande varuförordning. Lagen (1992:1119) om teknisk kontroll och lagen (1992:1534) om CE-märkning föreslås slås samman till en lag om ackredite- ring och teknisk kontroll. De fem ovan nämnda författningarna slås därmed samman till två författningar. En schablonmässig bedömning av vilka tidsbespa- 55Näringslivets administrativa kostnader på produkt- och konsumentområdet, R 2008:22, . 56Boverket, och . 57SWEDAC och genomförandet av direktiv /22/EG. ringar detta medför kan leda till följande resultat om man räknar med att detta är en engångstidsvinst58: Varuförordningen kan antas beröra alla de företag som bedriver införsel eller utförsel i förhållande till den inre marknaden, vil- ket om man räknar med företag som var ganska eller mycket beroende av sådan verksamhet leder till att cirka 11 000 företag som bedriver utförsel59 och cirka 22 000 företag som bedriver införsel60. Att hitta och tolka en författning och dess bestäm- melser antas här ta en person på varje företag . Istället för att gå igenom 3 författningar kan den person som är ansvarig på företaget gå igenom 1 författning, vilket leder till en besparing . Om 33 000 företag gör denna bespa- ring leder detta således till en årlig tidsvinst på , dvs. Vid en timkostnad på blir kostnads- besparingen . Lagen om ackreditering och teknisk kontroll kan åtminstone antas beröra ett antal företag som motsvarar antalet medlems- företag i , det vill säga 3 400 företag. Enligt samma beräkningsmetod som ovan skulle detta leda till en tids- besparing på , när företagen lägger ned 10 minu- ter på en författning i stället på 2 författningar, dvs. Vid en timkostnad på blir kostnadsbesparingen . Eftersom anser att effekterna med största sannolikhet sträcker sig över fler än ett tillfälle får beloppen ovan anses utgöra en miniminivå. Enligt Nuteks rapport 2006:03 om näringslivets administra- tiva kostnader på arbetsrättsområdet har relativt få förbättringar föreslagits av de intervjuade företagen, vilket främst anses bero på att arbetsmiljölagstiftningen är en skyddslagstiftning och att en stor del av de administrativa kraven ändå skulle genomföras obero- ende av om lagstiftningen fanns eller inte. De förbättringsförslag som har identifierats i Nuteks undersökning gäller i huvudsak antingen en minskning av den frekvens som gäller för ett specifikt krav på företagen, eller att företagen upplever att det finns en 58Enligt uppgift räknas den tid det tar att leta rätt på relevanta regler och tolka dem endast en gång och antas därefter inte ta någon tid alls i anspråk. Utredningen ställer sig tvivlande till detta, men följer vedertagen praxis. 59Se den ovan nämnda rapporten från . 60Uppskattat utifrån de ovan nämnda uppgifterna från SCB. dubbelreglering gentemot annan lagstiftning vilken borde avskaf- fas. förslag avseende regelförenkling och ökad samordning och standardisering av tillsyn avses bidra till sänkta kostnader för företagen i enlighet med vad som efterlyses av företagen i nämnda . I Nuteks rapport administrativa kostnad på miljö- området61 anges beträffande företagens anmärkningar och förslag avseende tillsyn på miljöområdet att i vissa fall förekommer krav från den myndighet som utför tillsynen på kompletterande infor- mation som inte kan sägas vara nödvändig för den tillsyn som genomförs. Detta kan exempelvis vara krav från tillsynsmyndig- heten om att få en detaljerad beskrivning av en viss produktions- process eller teknisk beskrivning av mätutrustning osv., vilket redan har godkänts av tillståndsmyndigheten. En samordning av tillsyn och marknadskontroll samt gemen- samma riktlinjer för sådan verksamhet (se avsnitt 9.11) leder enligt till sänkta kostnader för företagen. Eftersom utredningens förslag i detta avseende är av allmän karak- tär är det inte möjligt att här beräkna de eventuella tidsbesparingar som kan uppstå av åtgärder som de föreslagna. Som ett annat exempel avseende tillsyn anges det i den ovan nämnda rapporten avseende det arbetsrättsliga området62 att det finns en överlappande funktion i 9 § AFS 2001:1 och 18a § årsredo- visningslagen63, vilken medför rapportering av (samma uppgifter om) anställdas frånvaro till olika myndigheter. förslag på förbättrad struktur för tillsyn och utökad samordning av denna (se avsnitt 9.11) är avsedd att begränsa denna typ av problem och resursförluster för företa- gen. På livsmedelsområdet har företagen angett att de anser att alla kontrollmoment som myndigheterna har skyldighet att utföra skulle kunna ingå i ett och samma kontrollbesök. Detta sker emel- lertid ofta inte, vilken innebär en onödig ökning av de admi- nistrativa kostnaderna.64 Vidare anges att företagen anser att en mer specialiserad och effektiv kontroll skulle kunna uppnås genom en centraliserad tillsyn i stället för tillsyn som utförs av kommunerna, 62Se s. 161 i rapporten. 64Näringslivets administrativa kostnader på livsmedelsområdet, R 2007:03, , s. 45. vilket skulle bespara företagen ytterligare administrativa kostna- der.65 En sådan specialiserad tillsyn som efterlyses av företagen skulle kunna uppnås exempelvis i de fall då tillsynen centraliseras eller då samordningen av tillsynen förbättras i enlighet med vad Inre- marknadsutredningen föreslår (se avsnitt 9.11). Av Nuteks rapport om administrativa kostnader på miljöområ- det framgår också att företagen anser att det skulle leda till kost- nadsbesparingar om kunde redovisas elektroniskt hos tillsyns- eller tillståndsmyndigheten. De grunddata som är kopplade till tillståndet samt företagsuppgifter borde enligt företa- gen kunna finnas lagrade hos myndigheten. Företagen skulle därför endast behöva på en särskild hemsida fylla i eller föra över informa- tion och emissionsdata.66 förslag avseende en utökad använd- ning av e-administration som omfattar även varuområdet skulle enligt utredningens mening bidra till en reducering av företagens administrativa kostnader (se avsnitt 9.12.7). Eftersom utredningens förslag även i detta avseende är av allmän karaktär är det dock inte möjligt att här beräkna de eventuella tidsbesparingar som kan upp- stå av åtgärder som de föreslagna. Vad gäller den utökade och förbättrade informationsinsats som föreslagits av (se avsnitt 9.13) anges det i den ovan nämnda rapporten från avseende administrativa kostnader på miljöområdet att svårigheten att sätta sig in i vilken lagstiftning som berör den egna verksamheten, samt vilka praktiska konsekvenser det innebär för företaget utgör ett problem som leder till ökade administrativa kostnader. Företagen uttryckte önskemål om bättre information från myndigheter som är mer verksamhets- anpassad. En sådan tydligare och mer verksamhetsanpassad infor- mation skulle enligt de tillfrågade företagen bespara företagen mycket tid. Ett annat exempel på krav på bättre information avser det förfa- rande som tillämpas vid CE-märkning och framgår av Nuteks rap- port Näringslivets administrativa kostnader för bygg- och fastig- hetsrätt.67 Tillverkare och anmälda organ menar att den bristande informationen leder till försämrad konkurrenskraft för dem. 65Se s. 46 i den ovan nämnda rapporten. 66Se s. 76 i rapporten. 67R 2007:02, . Tillverkarna får ägna tid åt att ta reda på vilka bestämmelser som gäller och i praktiken leder detta enligt dem till handelshinder.68 förslag om utökad och förbättrad information och om en tydligare regelmassa är enligt utredningen ägnad att åtminstone delvis råda bot på dessa problem. Även avse- ende denna aspekt är de av utredningen föreslagna åtgärderna inte tillräckligt specifika för att kunna kvantifieras. Andra kostnader och förändringar till följd av regleringen Många av de förslag som lämnas av i detta betänkande har redan behandlats under närmast föregående avsnitt. Det kan emellertid tilläggas att en bättre samordning av marknadskontroll rent allmänt torde leda till färre störningar i verksamheten vilket innebär att produktionen kan hållas på en nivå utan inkomstbortfall. Även detta måste anses utgöra en reduktion av administrativa kostnader. En utvidgning av användningen av elektronisk hantering efterfrågas av företagen då detta innebär tidsvinster och sänkta administrativa kostnader. Det kan enligt inte heller uteslutas att en elektronisk handläggning som ligger nära den företagsinterna hanteringen i de flesta företag bör leda till tidsvinster, och därmed lägre administrativa kostnader, på grund av de mer strömlinje- formade strukturer som uppstår sett över hela linjen inom företa- get. Förenklingen av de administrativa delarna av regleringen av den inre marknaden samt tydligare information och lättillgänglig väg- ledning leder sannolikt till att företagen lättare kan etablera sig och agera på andra marknader. En utökning av de processuella möjlig- heterna samt tydligare och enklare regler samt snabbare förfaran- den kan leda till att företagen i större utsträckning agerar och tar vara på sina rättigheter (se avsnitt 9.6). Detta gäller i synnerhet för små företag, som har svårt att få kunskap om huruvida de kan agera, t.ex. överklaga ett beslut, och sedan hur de ska gå tillväga. De har varken kunskapen eller de ekonomiska möjligheterna till detta. 68 Se s. 70 i rapporten. har i allmänhet bättre kunskap och större ekono- miska möjligheter att ta tillvara sina rättigheter. Inte desto mindre bör sannolikt även större företag gynnas av de föreslagna åtgär- derna. Sådana bättre möjligheter för svenska företag att saluföra sina produkter såväl i som på resten av den inre marknaden samt för utländska aktörer och produkter att komma in på den svenska marknaden leder till ett ökat utbud. Det ökade utbudet bör i sig utgöra en fördel för dem som efterfrågar varor eller tjänster, efter- som fler olika produkter blir tillgängliga samt helt nya produkter introduceras. Detta ökade utbud bör även innebära att priserna på den svenska marknaden kan pressas nedåt. Dessa slutsatser stöds av slutsatserna i för bättre konkurrens.69 I denna rapport anges bland annat att internationell handel med öppna marknader och ett fritt flöde av varor och tjänster leder till ökad konkurrens. Brister och okunskap kring utrikeshandeln i allmänhet och på den inre marknaden i synnerhet, gör att företag inte kan utnyttja marknaden optimalt för export och import av varor och tjänster.