sou · GXB385 · 2009-11-05 00:00:00 — De är även oroliga för elevens rättsäkerhet gällande kvaliteten inom utbildningen. Utbildningar måste ge anställningsbara ungdomar framåt. Det krävs en bred utbildning av professionella lärare. Företag ska i första hand vara bra på tillverkning och inte på utbildning. Detta är viktigt för att kvalitetssäkra utbildningen. Teknikföretagen har tillsammans med etablerat Teknikcollege, där eleven har 15-32 veckors praktik, där huvudansvaret ligger på skolan. Ur ett näringslivspolitiskt perspektiv är inte lärlingsutbildning vad svensk industri behöver för att stärka sin globala konkurrenskraft. Inom industrisektorn är de jobb som gymnasieskolan bör utbilda för så avancerade att svaret inte är lärling utan Teknik- Former och organ för samverkan skola - arbetsliv Försöksverksamheten med en ny lärlingsutbildning kan dock fylla en funktion inom branscher där detta efterfrågas, t.ex. för olika hantverksyrken alternativt för enskilda mindre företag. Däremot är Teknikföretagen positiva till att utveckla lärlingsutbildning inom yrkesutbildning för vuxna för flera yrkeskategorier. Transportfackens Yrkes och () Ett mindre antal gymnasieskolor har startat försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning med målsättning att utbilda yrkesförare inom godstransportområdet. TYA har diskuterat gymnasial lärlingsutbildning med och , där branschen inte ser något behov av denna form av utbildning inom yrkesförarområdet. Gymnasieskolans utbildning inom fordonsprogrammets inriktning transport ger möjligheter till flexibilitet inom det arbetsplatsförlagda lärandet. Med en bättre anpassning av kursplanerna till den företagsförlagda delen inom den nya gymnasieskolan kommer flexibiliteten öka ytterligare. har en del utbildningar APL och här ser man svårt att utöka till arbetsplatsförlagt. Till de skolor som ändå har beslutat sig för att genomföra gymnasial lärlingsutbildning inom yrkesförarområdet vill TYA framhålla att utgångspunkten för genomförandet måste innefatta en hög kvalitet. Gymnasial lärlingsutbildning inom yrkesförarområdet ställer speciella krav på skola och företag, därför att det finns särskilda regelverk som reglerar övningskörning, körkortsbehörigheter och yrkeskompetens. saknas det lärlingsavtal inom transportbranschen och TYA:s huvudmän, Biltrafikens Arbetsgivare och , accepterar ej anställningsförhållande under gymnasial lärlingsutbildning. Kursplanestrukturen inom gymnasieskolans transportutbildning är dåligt anpassad till arbetsplatsförlagt lärande i allmänhet och till den gymnasiala lärlingsutbildningen i synnerhet. TYA hoppas att den nya gymnasieskolan transportutbildning ska bli bättre anpassad till APL. De transportföretag som anlitas inom den gymnasiala lärlingsutbildningen måste har vällutbildade handledare med bred kunskap om yrket och branschen. De bör ha grundläggande utbildning i pedagogik och var insatta i utbildningsproblem som transport- Former och organ för samverkan skola - arbetsliv Regelverket kring förande av fordon i gymnasieskolan är komplext och ställer höga krav på inblandade parter. Gymnasial lärlingsutbildning inom transportområdet kräver bra planering, god kommunikation mellan skola och företag samt kontinuerlig uppföljning. Välutbildade handledare är en viktig förutsättning för att uppnå dessa krav. 5Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning /09 beslutade regeringen att starta en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning som skulle kunna ligga till grund för planerna på en lärlingsutbildning som en del av gymnasiereformen . När regeringen gav gymnasieutredaren sitt uppdrag gavs tydliga direktiv att lärlingsutbildning ska vara en viktig beståndsdel i en framtida gymnasieskola. gjordes bedömningen att det fanns skäl att genomföra en försöksverksamhet för att vinna erfarenheter inför ett permanentande av lärlingsutbildningen. En del av motiven till gymnasial lärlingsutbildning presenterade i ett pressmeddelande : Alla vill inte bli akademiker men vill ändå ha en kvalitativ utbildning. Vi bör liksom många andra länder matcha ungdomar ut i arbetslivet och genom att arbetsplatsförlägga stor del av utbildningen garantera moderna yrkeskunskaper. Förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning utfärdades . Förordningen gäller för lärlingsutbildning som påbörjas 1:a – 30:e . Syftet med lärlingsutbildningen är att ge eleverna en grundläggande yrkesutbildning, ökad arbetslivserfarenhet och en möjlighet att under en handledares ledning, på en arbetsplats, få fördjupade kunskaper inom yrkesområdet Förordningen gör det möjligt att förena anställning med studier mot ett yrke, men även att genomföra studier på arbetsplats utan Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning att anställningsförhållande råder. För att få genomgå lärlingsutbildning måste eleven vara behörig till och först ha blivit antagen till ett nationellt eller specialutformat program med yrkesämnen. Det är som /10 efter ansökan från skolhuvudmännen avgör vilka skolor som får delta i försöksverksamheten och antalet platser. Första försöksåret, 2008/09, var det dåvarande Myndigheten för skolutveckling(MSU) som fattade motsvarande beslut. De skolor som deltar i försöksverksamheten är förbundna att aktivt delta i olika uppföljningar och utvärderingar som kontinuerligt kommer att ske med försöksverksamhet gymnasial lärlingsutbildning. Vi kommer nedan att redovisa resultaten av uppföljning av omfattningen av den gymnasiala försöksverksamheten och hur statsbidraget har använts /09. 5.2Beslut om platser och lärlingsutbildningens omfattning 2008/09 I budgetpropositionen 2007/08:1 preciserades försöksverksamheten och att den totalt skulle omfatta 4 000 lärlingsplatser . Det beräknades att satsningen skulle omfatta 2008, 2009 och 2010. I satsningen med försöksverksamheten finns det också ett särskilt statsbidrag till handledarutbildning. Detta statsbidrag omfattar : 15 miljoner 2008, 25 miljoner 2009 och 25 miljoner 2010. Myndigheten för skolutveckling (MSU) fick i uppdrag att fördela och besluta om antalet platser. fick i uppdrag att utforma kursplaner till försöksverksamheten och att betala ut statsbidraget. Då MSU upphörde fick även ta över uppdraget att administrera och besluta om fördelning av antalet platser samt att följa upp användningen av statsbidraget. drog försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning i gång. Skolhuvudmännen ansökte hos MSU om att få delta i försöksverksamheten. Skolhuvudmännen visade /09 ett mycket stort intresse för försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Ansökningarna översteg vida de tilldelade platserna och Regeringen meddelade då MSU att antalet platser fick utökas till 5 000 så att Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning alla huvudmän som planerade för ett deltagande också kunde få delta i lärlingsförsöket. Myndigheten för skolutveckling fördelade 4946 lärlingsplatser till 157 olika huvudmän, av dessa var fyra landsting, 27 fristående och 126 kommunala huvudmän. fick MSU signaler om att en del av huvudmännen inte längre hade för avsikt att delta i försöksverksamheten. Drygt 100 platser lämnades tillbaka, men då det fanns andra huvudmän som önskade utöka sin lärlingsverksamhet var det totala antalet beviljade lärlingsplatser 4 963. Då MSU avvecklades övertog från ansvaret för att avgöra vilka skolor som ska få delta i försöksverksamheten och antalet platser hos dem. De skolhuvudmän som deltar i försöksverksamheten får ett statsbidrag med per läsår för varje lärlingselev. Huvudmännen rekvirerar statsbidrag en gång per termin hos . skickade huvudmännen in elevlistor för att rekvirera som är ersättningen per termin och elev. Bidrag söktes för 3 706 elever. Insamlingen visar att det är 110 kommuner, 22 fristående skolor och 3 landsting som deltar i försöksverksamheten och den omfattar 3 609 elever. Tabell 5.1 Kommuner, landsting och fristående huvudmän /09 Antal huvudmän 08/09* Antal elever ht 2008 Antal elever vt 2009 * Efter ht 08 avbröt 2 huvudmän och 2 huvudmän tillkom. Källa: (2009). Tabell 1 visar att det är betydligt fler kommunala huvudmän som deltar i jämförelse med antalet fristående huvudmän. Antalet elever hos de 22 fristående huvudmännen är dock större än hos kommunerna. De fristående huvudmännen har totalt rekvirerat 2 064 platser medan de kommunala rekvirerat 1 632 platser. De fristående huvudmännens starka ställning inom försöksverksamheten är påtaglig med tanke på att den totala andelen elever som går i fristående gymnasieskola bara är av samtliga gym- Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning Det beror främst på att den fristående huvudmannen står för av eleverna på de fristående skolorna och av det totala antalet elever. har totalt betalat ut cirka 91,4 miljoner till huvudmännen för det första läsåret. I tabell 2 anges de åtta huvudmän, både fristående och kommunala, som har rekvirerat flest lärlingsplatser. Den huvudman som rekvirerat det absolut största antalet platser är den fristående huvudmannen utbildning AB som ensam rekvirerat 1 670 platser. Det kan också noteras att en del relativt små kommunala huvudmän har rekvirerat ganska stora antal lärlingsplatser t.ex. och . Tabell 5.2 Huvudmän med flest lärlingsplatser /09 gjorde bedömningen att det huvudsakligen kommer att bli de stora skolhuvudmännen som även bedriver motsvarande nationella yrkesprogram med minst 15 veckors arbetsplatsförlagda som kommer att anordna gymnasial lärlingsutbildning. Detta skulle underlätta att genomföra de skolförlagda delarna av lärlingsutbildningen och också ge tillgång till redan anställda yrkeslärare som kan fungera som kontaktpersoner även inom lärlingsutbildningen. Så ser det dock inte ut i försöksverksamheten, där huvuddelen av huvudmännen är nischade med lärlingsutbildning som specialitet. I dessa fall måste skolhuvudmannen anställa behöriga yrkeslärare eller motsvarande personer med relevanta yrkeskunskaper som fullgör skolhuvudmannens åtaganden i samband med gymnasial lärlingsutbildning. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning Varför började inte alla elever? Eftersom över 1 000 beviljade platser aldrig fylldes har huvudmännen blivit tillfrågade i uppföljningen vad de tror är anledningen till att färre elever började utbildningen. En del av huvudmännen har lämnat mer än ett svar. Tabell 3 visar de angivna skälen, det vanligaste är att huvudmännen upplever att det fanns för lite tid att nå ut med information till elever och föräldrar. Till exempel skriver en huvudman att det var dels och dels att det var svårt att hitta lärlingsplatser: Vi ser flera orsaker till detta. Det är svårt att rekrytera lärlingsplatser inom vissa branscher såsom bygg, el, fordon. Vi har fått säga nej till elever som haft funderingar inom dessa områden. Ute på arbetsplatserna tolkas ordet Gymnasial lärlingsutbildning olika av olika personer beroende på gamla erfarenheter. Detta påverkar deras beslut för att ta emot en lärlingselev eller att inte ta emot någon. Kort om tid för att nå ut med information om försöksverksamheten och möjligheten att välja denna utbildningsform. Vi ser ett ökat intresse inför ht-09 Den näst vanligaste orsaken som flera huvudmän angav är att inte fanns tillräckligt med intresserade elever. Det tredje vanligaste skälet är att huvudmännen beskriver att det är svårt att hitta arbetsplatser. Det är också en del som har uttryckt att de upplever att det är svårt att hitta en arbetsplats på grund av förutsättningarna på arbetsmarknaden har försämrats: Detta är till stor del beroende på den nuvarande finansiella krisen men också på grund av att vissa branscher ännu inte tillåter lärlingsinriktningar inom alla yrken. Det är t ex väldigt svårt att få ut lärlingar inom byggsektorn då lärlingsutbildningen anses konkurrera med den traditionella utformningen av byggprogrammet. Det finns också en del som påpekar att eleverna hellre vill gå en utbildning där det finns en tillhörighet till en klass: Vi hade ett 10-tal elever som var intresserade av att gå lärlingsutbildningen. När kom och de tog sitt beslut var det många av dessa som valde att gå det ordinarie IT-programmet. En stor anledning till detta var nog att tryggheten inom skolans normala ramar var stark. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning Tabell 5.3 Angivna skäl till att det startade färre elever än vad huvudmannen hade planerat Det var att informera Intresset var inte tillräckligt stort bland eleverna Svårt att hitta lärlingsplatser Elever vill vara kvar i skolan Byggprogrammet är det program inom lärlingsförsöket som med 764 elever är populärast och fordonsprogrammet med 507 elever det näst vanligaste. Fördelningen av platser för de sex andra programmen; handels- och administrationsprogrammet, hantverksprogrammet, energiprogrammet, industriprogrammet, elprogrammet och omvårdnadsprogrammet är relativt jämn med 349 till 204 elever. I tabell 4 nedan beskrivs mer detaljerat antal studerande, könsfördelning och inom vilka utbildningar som eleverna går. Tabellen visar att männen utgör cirka två tredjedelar av de eleverna i försöksverksamheten. Andelen män är högst inom energi, el, industri och fordon, där andelen är 97, 96, . Fem av de åtta mest förekommande programmen är sådana som vanligtvis domineras av pojkar. Andelen kvinnor i försöksverksamheten är . Andelen kvinnor är högst inom omvårdnad, barn och fritid samt naturbruk där andelen är 85, . Livsmedelsprogrammet, hantverksprogrammet samt handels- och administrationsprogrammet har en svag dominans av flickor. Endast hotell- och restaurangprogrammet har en jämn könsfördelning. Huruvida lärlingsförsöket avviker från gymnasieskolan i övrigt i detta avseende behandlas i avsnitt 6.2. SOU 2009:85 Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning Antal elever, kön och närliggande program inom * Utbildningar som är specialutformade och som ej har gått att härleda. Elever som har avbrutit Vid insamlingen framgick det att av eleverna hade avbrutit utbildningen inom försöksverksamheten. Det betyder att eleven antingen har gått tillbaka till det nationella programmet eller avbrutit sina gymnasiestudier. Emellertid har 448 elever påbörjat försöksverksamheten efter . I tabell 5 kan man se att det är flest antal elever som har avbrutit inom fordon, bygg, handel och administration. Diagram 1 visar att andelen avbrott dock är högst inom naturbruk, hotell och restaurang samt handel och administration. Avbrotten är ungefär lika vanliga bland kommunala skolor som bland de fristående skolorna. Vi avser att analysera dessa siffror ytterligare och även jämföra med nationella program. Avbrottsstatistik är ofta komplex. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning SOU 2009:85 Antal elever som har avbrutit inom närliggande Diagram 5.1 Andelen elever som har avbrutit utbildningen Utbildningar närliggande yrkesförberedande program Källa: , 2009. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning 5.3Lärlingsrådets roll och funktion – en uppföljning Alla skolor som deltar i försöksverksamheten måste upprätta ett eller flera lärlingsråd. Enligt förordningen om försöksverksamheten ska ett lärlingsråd finnas för samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer för varje program eller gemensamt med andra program eller flera för varje program. Det är alltså möjligt att låta fler program och inriktningar ha ett gemensamt lärlingsråd. Rådet ska innefatta representanter för arbetstagare, arbetsgivare, skolans lärare och elever. Även annan skolpersonal och andra intressenter från arbetslivet kan delta. Rådet utser själv ordförande och beslutar sina arbetsformer Lärlingsråden har enligt förordningen tilldelats en strategisk betydelse i samband med den nya lärlingsutbildningen, vilket framgår av lärlingsrådets mycket omfattande arbetsuppgifter: ta fram förslag på arbetsplatser medverka till att utveckla samverkan skola – arbetsliv bidra till lärande i arbetslivet med hög kvalitet bistå med att ordna lärlingsplatser bistå med att utforma avtal och utbildningskontrakt bistå med att säkerställa arbetsplatsen har kompetenta handledare bistå med att bedöma om arbetsplatsförlagda delen motsvarar de nationella målen och även skolans krav i övrigt bedöma vilka karaktärsämnen (eller delar av) som behöver studeras i gymnasieskolan medverka vid uppföljning och utvärdering av den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen. Enligt våra direktiv ska Nationella lärlingskommittén ge stöd åt lärlingsråden att organisera utbildning på arbetsplatser, genomföra handledarutbildning, utforma avtal och utbildningskontrakt, kvalitetssäkra lärlingsutbildningen. Vi ska även vara ett bollplank för att stimulera lokala lärlingsråd i syfte att främja regional samverkan för att säkerställa arbetslivets behov. Kommittén har initialt prioriterat arbete med lärlingsråden eftersom vi anser dem vara en nyckelfunktion för en lyckad lärlingsutbildning. Kommitténs arbete vad avser lärlingsråden omfattar bl.a. en kartläggning av organisation och funktion samt en uppföljning av verksamheten inom råden. Studien i sin helhet redovisas som bilaga 2. Studien har skett genom granskning av dokumentation av rådens arbete, i första hand protokoll, samt Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning uppföljande fördjupande intervjuer med ett urval lärlingsråd. Kontakt har ägt rum med ett 10-tal lärlingsråd som väl representerar försöksverksamheten. Dessa studerades för att få underlag för fortsatt arbete. Frågan om hur kvalitetsgranskning och bedömning av lärlingsutbildningen ska gå till hålls ännu öppen. De skolor som ingått i underlaget redovisar alla höga ambitioner att få till stånd ett aktivt samarbete med näringslivet avseende lärlingar. Normalt har skolorna själva tagit detta initiativ och driver arbetet. Ett undantag från detta är , där idén till lärlingsutbildningen ursprungligen kom från Industriföretagen som är mycket engagerade i utvecklingen av denna. Vid besöken på skolorna fanns representanter från företagen med , annars grundas uppgifterna i huvudsak på skolans bedömning. Enligt skolorna är det för företagen inledningsvis en krävande uppgift att ha en lärling på en arbetsplats. Däremot anser man att det därefter ger positiva effekter för företagen. Företagen anser att de får ett positivt tillskott till sin arbetsplats. Alla rapporterar att företagen är seriösa och gör en bra insats. Enstaka byten av platser förekommer därför att något inte fungerar på platsen eller att företaget inte kan erbjuda en allsidig lärlingsplats. Lärlingsutbildningen är en utmaning också för gymnasieskolorna. Det är mycket mer tidskrävande att arbeta med lärlingsutbildning som kräver en mer omfattande individuell hantering och en helt annan organisation än skolan tidigare haft för yrkesutbildning. Det gäller både vid placering och uppföljning av elever samt vid dokumentation och betygsättning. Nya strategier och ny kompetens behöver utvecklas för detta. har en uppläggning av sitt utbildningskoncept som innebär att nästan hela deras verksamhet har kommit att klassificeras som lärlingsutbildning. Den organisationsform som de byggt upp innebär också att de kan individualisera elevens studieuppläggning. Organisationen av lärlingsråden varierar starkt; från ett råd för all lärlingsutbildning till lärlingsråd som är gemensamt med programråd för hela programmet. Huruvida det bör organiseras gemensamma lokala programråd för både skolförlagd yrkesutbildning och gymnasial lärlingsutbildning eller om det bör organiseras Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning separata sådana måste bestämmas lokalt utifrån de förutsättningar som råder. När det gäller gymnasial lärlingsutbildning och det lokala programrådets funktion tillkommer flera arbetsuppgifter utöver de som programråden normalt har, t.ex. avtal mellan skolhuvudman och företag samt utbildningsavtal mellan skolhuvudman, företag och elev. Lärlingsråden som institution verkar dock generellt ha fått en mindre samordnande roll än tanken i förordningen om försöksverksamheten. De viktigaste punkterna i råden är enligt de flesta intervjuade godkännande av arbetsplatserna och handledarutbildningen. Kvalitetssäkring av utbildningen och balansen mellan utbildningen i skolan och på arbetsplatsen behöver utvecklas mer. Kraven på kvalitet på lärlingsplatserna är helt avgörande för lärlingskonceptets framgång. Skolorna måste här själva utveckla ett arbetssätt för att garantera likvärdigheten med yrkesprogrammen. Osäkerhet finns hur balansen ska utformas mellan den skolförlagda utbildningen och den arbetsplatsförlagda delen. Den interna marknadsföringen inom skolan har ibland varit svår på grund av viss konkurrens med existerande utbildning. Mer uppbackning från branscherna centralt önskas, det skulle underlätta det lokala samarbetet. Skolorna vill också ha mer samverkan mellan olika skolor och mer erfarenhetsutbyte om lärlingsförsöket. Handledarutbildning har många huvudmän satsat mycket på. Den ger mycket men intresset och möjligheten att genomföra den varierar starkt mellan olika företag. Skolorna har positiva dock erfarenheter av handledarutbildningen när den genomförs. Baggiumkoncernen arbetar med en mer omfattande handledarutbildning i samarbete med . Elevernas intresse för lärlingsutbildningen verkar ha ökat inför andra intagningsomgången. Identifiering av de kompetenser (ansvar, tidspassning, motivation etc.) som krävs för att bli lärling måste dock tydliggöras. Det är också viktigt hur skolan hanterar den skolförlagda delen då risk finns att eleven gärna blir kvar där. Behovet av grupptillhörighet och acceptans av ungdomars prioriteringar måste därför beaktas även i lärlingsutbildningen. Nästan inga skolor rapporterar om problem för eleverna ute på arbetsplatserna, istället rapporteras positiva erfarenheter. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning det av eleverna och introduktionen är viktig och verkar ha fungerat bra. Många handledare har på ett bra sätt satt in eleven i arbetet och coachat eleven så det fungerar bra. Eleverna utvecklas snabbt på arbetsplatsen och tar mer ansvar. På arbetsplatserna finns uppdaterad och relevant kunskap inom yrket. Tiden för yrkesträning blir mer omfattande genom att eleven följer arbetsplatsens tider, vilket i sin tur ger bättre kompetens i yrket. Många trycker hårt på att högskolebehörigheten ska finnas även för lärlingselever inom försöksverksamheten. Nästan alla elever läser också samma kärnämnen som dagens gymnasieelever, endast undantagsvis följer eleverna de kortare kärnämneskurserna enligt förordningen om försöksverksamheten, några skolor har även tillägg av Historia A. Skolorna rapporterar få fall av ersättning till företagen för deras insats. De har heller inte upplevt att detta är ett krav från företagen. Däremot förekommer ersättning för utrustning till eleven, enstaka köpta branschförlagda kurser inom speciella moment eller köpt examination av branschföreträdare. Lärlingsutbildningen kan enligt de intervjuade bli en klar konkurrent till vanlig yrkesutbildning i skolan. Möjligheten att få jobb efter utbildningen kommer troligen att bli större för lärlingar enligt skolorna. Anställda lärlingar verkar däremot vara ett undantag och önskas varken av företag eller skolor. De olika erfarenheter som fångats upp i denna studie som primärt avser lärlingsråden kan även ses som ett uttryck för den vidd och bredd som finns inom försöksverksamheten. De kan ge ett underlag för den fortsatta utformningen av den gymnasiala lärlingsutbildningen och definitivt vara ett underlag för det fortsatt utvecklingsarbetet. En viktig slutsats av studien är att framgången för försöksverksamheten till stor del ligger i att skolorna bildar nätverk och etablerar personliga kontakter med företagen.