sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — Ett bra beslutsunderlag bör således – förutom nettokostnaden per sparad energienhet för olika åtgärder – också ge besked om hur olika åtgärders fördelar och kostnader fördelas på för politiker relevanta Dessa får sedan försöka väga bättre fördelningsegen- skaper mot sämre effektivitet och tvärtom, när de fattar beslut. För att styrmedel ska accepteras i en demokrati krävs att företag, hushåll och kommuner i samma omständigheter behandlas lika. I en diskussion av valet mellan olika styrmedel har också tids- dimensionen stor betydelse. Anpassningstider och styrningens varaktighet påverkar användbarheten av olika energipolitiska styr- medel, och man bör skilja mellan tre olika tidsperspektiv: Vid en akut situation, då åtgärder mycket snabbt måste vidtas eller ges en annan inriktning, måste anpassningen ske vid given teknik och med utnyttjande av existerande kapitalutrustning. På medellång sikt, då målet är att t.ex. göra energieffektiviseringar aktualiseras teknikförändringar och in- verkan på produktions- och konsumtionsmönster. I det långsiktiga perspektivet, då hänsyn tas till förväntningar om ökade risker för effekterna av växthusgaser kan styrmedlen också påverka samhällsstrukturens utveckling i stort, struktur- omvandlingen i näringslivet, industrins lokaliseringsval, plan- ering av bebyggelse, transportsystemets utformning m.m. Det är en väsentlig skillnad mellan det ekonomiska systemets anpassningsmöjligheter på kort, medellång och lång sikt, vilket har konsekvenser för bedömningar av vilka effekter olika energi- politiska styrmedel kan få i olika tidsperspektiv. Åtgärder som påverkar priser och syftar till att förändra attityder brukar betraktas som relativt långsamt och långsiktigt verkande styrmedel, även om åtgärderna kan träda i kraft så fort beslut fattats om detta. När styrmedlet väl har införts kan dock anpassningstiden vara längre för ekonomiska styrmedel än för tvingande administrativa styr- medel. Administrativa styrmedel har å andra sidan i regel en relativt lång starttid, dvs. tiden det tar från att beslut fattas om en viss åtgärd tills styrmedlet i fråga kan träda i funktion. Detta beror på att detaljbestämmelser måste utformas, och att en organisation byggas upp för styrning och kontroll av verksamheten. Anpass- ningstiden är däremot kort. Direkt reglering av hushålls och före- tags resursanvändning har därför i allmänhet uppfattats som ett medel för styrning på kort sikt. De styrmedel som i huvud- sak har valts av politiker för att hantera miljöproblem är olika typer av kvantitativa och administrativa regleringar. Bland kvantitativa regleringar märks gränsvärden som inte får överskridas, förbud mot vissa typer av utsläpp, m.m. Regleringarna kan också vara av administrativ natur. Det kan gälla krav på katalysatorer eller krav på koncessionstillstånd för vissa typer av verksamhet. Det är önskvärt att styrmedlen är sådana att de inte låser fast ett system som är svårt att ändra , om utvecklingen skulle motivera andra lösningar. Detta kan också ses som en kostnads- post, vilken i så fall ska ingå i effektivitetsaspekten. Om politiken är avsedd att uppfylla flera mål och hantera flera slags effektivitets- och fördelningsproblem, behöver den innehålla flera styrmedel. I praktiken blir det ofta en fråga om en avvägning, där högre grad av måluppfyllelse på ett område uppnås på bekost- nad av andra mål. Vidare måste valet av styrmedel givetvis bestämmas med utgångs- punkt dels i de grundläggande effektivitetsmålen, dels karaktären hos de marknadsbrister och fördelningsproblem som motiverar de statliga ingripandena. Som framgår av ovanstående är tillgången på information ofta en avgörande faktor i valet av styrmedel. Informationsbehovet för en kostnadseffektiv energipolitik är mindre än för beslut om en samhällsekonomiskt önskvärd nivå för energieffektivisering. 4Tillförsel och användning av energi i Detta kapitel inleds med en beskrivning av energitillförseln i i avsnitt 4.1. Därefter beskrivs den totala nationella slutliga energianvändningen i avsnitt 4.2. I avsnitt 4.3 beskrivs viktnings- faktorer för olika energislag. Dessa används bl.a. för att visa på sambandet mellan den slutliga energianvändningen och den till- förda energin, samt för att åskådliggöra hur det vägledande målet för relaterar till andra mål inom energi- och klimat- politiken. En mer utförlig beskrivning av viktningsfaktorerna och deras bakgrund ges i bilaga 4 i delbetänkandet. I avsnitt 4.4 beskrivs den viktade slutliga energianvändningen som erhålls med de vikt- ningsfaktorer utredningen tagit fram. Slutligen ges en kvantifiering av det vägledande målet i avsnitt 4.5. Enligt den officiella nationella statistiken var den totalt tillförda energimängden i 2005. Den största enskilda energikällan var kärn- bränsle med per årTPF1FPT, följd av råolja och oljeprodukter, 203 TWhTPF2FPT, samt biobränslen, torv m.m., . varierade utbytet av el med utlandet mellan nettoimport och nettoexport. I tabell 4.1 redovisas den årliga genomsnittliga energitillförseln fördelad på olika energislag. 1TP PT Kärnkraft redovisas brutto (dvs. kärnbränsle inkl omvandlings- och distributionsförluster) som tillförd kärnbränsleenergi enligt FN/ECE:s riktlinjer. 2TP PT I denna energimängd ingår enligt uppgift från bunkerolja. Denna räk- nas däremot inte med i den nationella slutliga energianvändningen. För basåren är den slut- liga användningen av bunkerolja i genomsnitt . Tillförsel och användning av energi i SOU 2008:25 totala årliga tillförsel av energi Genomsnittsvärden för åren 2001 Biobränsle, torv med mera Import/export av elTPF FPT Källa: Energiläget i siffror, . Figur 4.1 totala årliga tillförsel av energiTPF6FPT Genomsnittsvärden för åren 2001 Källa: Energiläget i siffror, . 3TP PT Värmepumpar avser stora värmepumpar i fjärrvärmesektorn. Tillförd energi till värme- systemet avser producerad värme, . Upptagen värme från omgivningen var och drivenergi från el . 4TP PT Kärnkraft redovisas brutto (dvs. kärnbränsle inkl. omvandlings- och distributionsförluster) som tillförd kärnbränsleenergi enligt FN/ECE:s riktlinjer. 5TP PT Nettoimport av el räknas som tillförsel. 6TP PT Se not 3. Tillförsel och användning av energi i Totalt tillförd energi motsvarar i stort sett primär energianvänd- ning. Vissa förluster som ingår i den primära energianvändningen samt export av olja som förädlats i landet medräknas inte i den officiella statistiken över tillförd energi.TPF7FPT Användningen av fossila bränslen har minskat . har andelen kärnkraft i energisystemet ökat. Biobränsle- användningen har också ökat . Av figur 4.2 framgår hur energitillförseln i har förändrats . Beträffande oljeprodukter bör det noteras att för perioden 2005 importerades i genomsnitt råolja . En betydande del av detta exporterades efter förädling. Enligt uppgift från Svenska () uppgick exporten till . Vidare ingick i de totalt importerade råolja och oljeprodukter bl.a. petro- leumkoks samt för utrikes sjöfart. Enligt SPI:s statistik var den genomsnittliga inhemska oljeanvändningen 2005. Figur 4.2 energitillförsel 1970 2005, exklusive nettoelexport Källa: , . Figurens not 1 hänvisar till att vindkraft inkluderas i vattenkraften t.o.m. . Figurens not 2 hänvisar till att tillförseln av kärnkraft beräknas enligt FN/ECE:s metod. 7TP PT Systemgränser och definition av primärenergianvändning beskrivs i kapitel 4.3 och bilaga 4. Tillförsel och användning av energi i Den nationella energistatistiken redovisar stora värmepumpar i fjärrvärme- och fjärrkylaproduktion separat. Däremot redovisas inte små värmepumpar i enskilda byggnader. Produktion och distri- bution av driftel för små värmepumpar ingår i de energikällor som omvandlas till el. Den energi som värmepumparna tar upp från omgivningen inräknas varken i den officiella nationella statistiken över tillförd energi eller i statistiken över slutlig energianvändning (levererad, köpt energi). Det finns inget säkert statistiskt underlag för små värme- pumpars tillgodogjorda energi, men uppskattningar har gjorts av konsultföretagen uppskattningar får, med hänsyn tagen till brister i tillgängligt statistiskt underlag, be- dömas vara relativt samstämmiga. Sammantaget uppskattar Nowab den tillgodogjorda nettoenergin till , medan Profu med utredningens energisystemgränser har uppskattat den till . Uppskattningarna bygger på samma basdata, men till viss del olika antaganden om storlek och effek- tivitet för värmepumparna samt olika gränsdragningar för levererad energi respektive nettoenergibehov för uppvärmning.TPF9F DessaPT upp- skattningar omfattar all upptagen värme från omgivningen för samtliga typer av värmepumpar som installerats i byggnader och framåt. Av de 2005 i genomsnitt tillförda på nationell nivå nådde de slutliga användarna i form av slutlig energi, och gick till utrikes sjöfart. En tredjedel, , gick till spillo i förluster eller användes för icke energiändamål.TPF10FPT Totalt blev 8TP PT Heat pumps in energy statistics – suggestions, , Nowab, respektive Konvertering och minskad primärenergianvändning i bebyggelsen, 2005-2016, , Profu. 9TP PT Basdata för beräkningarna utgörs för båda de nämnda studierna av SCB:s underlag om energianvändning i småhus och Svenska Värmepumpföreningens försäljningsstatistik. 10TP PT Med icke-energiändamål ingår i den officiella nationella energistatistiken restprodukter i raffinaderier, icke-smörjoljor, petroleumkoks, asfalt, vägoljor, återstående destillat, plaster m.m. Tillförsel och användning av energi i således av den energi som tillfördes i landet (exkl. bunkerbränsle) tillgodogjord som slutlig energianvändning.TPF11FPT De enskilt största använda energislagen var enligt SCB:s och officiella nationella energistatistik oljepro- dukter och el med 140 respektive 2005. Därefter följde biobränslen, torv m.m. med samt fjärrvärme med per år.TPF12FPT Tabell 4.2 Total slutlig energianvändning i , genomsnittsvärden för åren 2001 Energibärare / Total slutlig användning Biobränsle, torv m.m.TPF FPT Källa: Energiläget i siffror, . 11TP PT Flera olika definitioner av begreppet bunkerbränsle förekommer. Här används Energi- myndighetens och () definition, som innebär att bunkerbränsle är energianvändning för utrikes sjöfart. 12TP PT De biobränsle avser individuella förbränningsanläggningar. Utöver detta ingår biobränsle som en del i fjärrvärme- och elproduktionen. Det innebär att den totala biobränsleandelen, för såväl individuella anläggningar som i fjärrvärme- och el- produktion är . 13TP PT Se fotnot 12. Tillförsel och användning av energi i Figur 4.3 Total slutlig energianvändning fördelad på energislag Genomsnittsvärden 2005, TWh Biobränsle, torv m.m. Källa: , . Elanvändningen har ökat markant i Elanvändningen i har mer än fördubblats från till år 2005.TPF14FPT Ökningen har varit särskilt stor inom bostäder och service m.m., från till . Ökningen av elanvändningen har varit stor även inom industrin, från 33 till under den angivna perio- den. Den svenska elanvändningens utveckling framgår av figur 4. 14TP PT har den totala arean i bostäder och lokaler ökat med och den industriella produktionen har ökat markant. Tillförsel och användning av energi i Figur 4.4 Utveckling av den slutliga elanvändningen 2005 Bostäder och service m.m. Källa: Energiläget i siffror 2007, . Oljeanvändningen har förändrats mycket , åren 1970 2005, har användningen av olje- produkter minskat från till . Oljeanvändningen har minskat starkt i sektorerna bostäder och service m.m. och industri, medan den har ökat kraftigt i transportsektorn. I sektorn bostäder och service m.m. har den direkta oljeanvändningen minskat från till . För industrisektorn har använd- ningen gått från till . Transportsektorns användning av oljeprodukter har, exklusive utrikes luft- och sjöfart, gått från knappt till . Oljeanvändningens utveckling framgår av figur 4.5. Tillförsel och användning av energi i Figur 4.5 Utveckling av den slutliga oljeanvändningen 2005 (exklusive utrikes luft- och sjöfart) Bostäder och service m.m. Källa: Energiläget i siffror 2007, . Fjärrvärme och kraftvärme leder till effektivare energianvändning i Fjärrvärme och storskalig högeffektiv kraftvärme har stor betydelse i det svenska energisystemet. Fjärrvärmen och kraftvärmen bidrar till en effektivare svensk energianvändning, såväl i termerna slutlig energianvändning som primär energianvändning. Genom det om- fattande svenska fjärrvärmesystemet kan stora mängder energi från bl.a. industriell spillvärme och avfalls- och deponigaseldning tas till vara, energi som inte har någon alternativ användning. Den stora andelen samtidig produktion av el och värme bidrar också till en effektiv energianvändning i . Den första svenska fjärrvärme- och kraftvärmeanläggningen byggdes . Fjärrvärmen och kraftvärmen har successivt byggts ut. var den totala svenska fjärr- värmeanvändningen , och uppgick den till totalt . Av dessa bidrog kraftvärmen med fjärrvärme, och dess elproduktion var . Den totalt tillförda energin för fjärrvärme- och kraftvärme- produktion uppgick till . Tillförsel och användning av energi i visas i figur 4.6 och dess fördelning mellan olika bränslen framgår av tabell 4.3. Källa: Svensk Fjärrvärme. Ingående bränslen för fjärrvärme- och genomsnitt för perioden 2005 El (värmepumpar, elpannor och hjälpel) Källa: Svensk Fjärrvärme. Tillförsel och användning av energi i Såväl Energimyndighetens kortsiktiga energiprognos som Svensk Fjärrvärmes framtidsprognos beskriver en fortsatt utbyggnad av fjärrvärmen med per år.TPF15FPT Svensk Fjärrvärme bedömer att den svenska kraftvärmeproduktionen (exklusive basindustrins kraftvärme) kommer att omfatta ytterligare el respektive fjärrvärme . Enligt Svensk Fjärrvärmes bedömning kommer kraftvärmeutbyggnaden att fortsätta även . Utredningen gör bedömningen att endast en mindre del av den effektivisering som den hittillsvarande fjärrvärme- och kraftvärme- utbyggnaden har lett till kan räknas tillgodo inom ramen för direktivet. Den del som får tillgodoräknas beräknas med hjälp av de av utredningen använda viktningsfaktorerna.TPF16FPT För uppfyllelse av det föreslagna EU-gemensamma effektiviserings- målet för gör utredningen dock bedömningen att hela fjärr- värme- och kraftvärmeutbyggnadens primära energieffektivisering kan tillgodoräknas, inklusive de effektivare primär energianvändning som den planerade kraftvärmeutbyggnaden fram förväntas leda till. Värmepumpar utgör en signifikant del av det svenska energisystemet Värmepumpar bidrar på ett signifikant sätt till det svenska energi- systemet. De första värmepumparna installerades i . Den industriella produktutvecklingen för värmepumpar tog fart till stor del tack vare den teknikupphandling som genomfördes av . Därefter har ökade energipriser och energiskatten bidragit till värmepumparnas snabba spridning i framför allt småhusbeståndet. står för cirka en tredjedel av alla installerade värme- pumpar. bedömdes cirka 200 000 småhus vara huvudsakligen värmda med värmepump. Ökningstakten för installation av berg-, jord- eller sjövärmepump är stark, den bedöms ligga på 40 000 till 50 000 installationer . Baserat på SCB:s energi- statistik och värmepumptillverkarnas branschföretag för- säljningsstatistik bedöms att totalt cirka 444 000 småhus hade 15TP PT Energimyndigheten, Energiförsörjningen i , Kortsiktsprognos , ER 2007:09. 16TP PT Se vidare kapitel 4.3 samt bilaga 4. Tillförsel och användning av energi i någon form av värmepump . Det innebär att värmepumpar finns installerade i mer än en fjärdedel av det svenska småhus- beståndet. I detta ingår alla typer av värmepumpar, även frånlufts- värmepumpar och andra typer av värmepumpar som inte används som primär värmekälla för huset.TPF17FPT Fördelningen av värmepumps- typer har skattats av konsultföretaget enligt följande: Småhus med berg-, sjö- eller jordvärme- cirka 200 000 st cirka 100 000 st cirka 135 000 st Den omfattande installationen av värmepumpar bidrar till en lägre slutlig energianvändning i . Värmepumpar med en årsvärme- faktor som överstiger 2,5, bidrar också till en lägre primär energi- användning. Värmepumparnas bidrag till effektivare energianvänd- ning i beskrivs i kapitel 5.3 och 5.5. Energianvändningens fördelning mellan sektorerna Av den totala slutliga energianvändningen gick i genomsnitt för perioden 2005 vardera till sektorerna bostäder och service m.m. och industri, medan transportsektorn stod för cirka en fjärdedel av den totala nationella slutliga energi- användningen.TPF18FPT Fördelningen framgår av figur 4.7. 17TP PT Med primär värmekälla avses i den nationella statistiken den värmekälla som står för mer- parten av uppvärmningen. 18TP PT Direktivet hänvisar till de tre sektorerna bebyggelse, industri och transporter. I fördelas den officiella statistiken på bostäder och service m.m., industri och transporter. I sektorn bostäder och service m.m. ingår småhus, flerbostadshus, lokaler samt övrig service. Delsektorn lokaler omfattar bl.a. näringslivet exklusive industri. Sektorerna beskrivs mer detaljerat i kapitel 5, 6 och 7. Tillförsel och användning av energi i Figur 4.7 Total slutlig nationell energianvändning, utan sektorernas till- hörande omvandlingsförluster, TWh Källa: , . Figur 4.8 visar förändringen av den totala energitillförseln och den slutliga energianvändningen i respektive sektor 2005. I figuren är omvandlings- och distributionsförluster samt förluster i kärnkraften separat redovisade. Som framgår av figuren har den slutliga energianvändningen i industrisektorn och i sektorn bostäder och service m.m. varit relativt medan den slutliga energianvändningen i transportsektorn har ökat . Bilden blir dock annorlunda om om- vandlings- och distributionsförlusterna samt förlusterna i kärn- kraften fördelas på berörda sektorer, se figur 4.9. Då framgår att den totala energianvändningen har ökat i samtliga sektorer. En mer detaljerad beskrivning av energianvändningen i de olika sektorerna ges i delbetänkandets kapitel 5, 6 och 7. Tillförsel och användning av energi i Figur 4.8 totala energianvändning sektorsvis fördelad 1970 2005. Energiomvandlingssektorns förluster separat redovisade Källa: , . Figur 4.9 totala energianvändning sektorsvis fördelad 1970 2005. Energiomvandlingssektorns förluster fördelade på slut- användarna Källa: , . Tillförsel och användning av energi i 4.2.2Slutlig energianvändning som omfattas av direktivet Som närmare har beskrivits i kapitel 2 omfattar direktivet (2006/32/EG) inte hela den nationella slutliga energianvändningen. Vissa delar av den industriella energianvändningen och energi- användning för militära ändamål undantas i direktivet. Utredningen bedömer att sammanlagt av den slutliga energi- användningen omfattas av direktivet för svenskt vidkommande (se figur 4.10).TPF19FPT Bostäder och service m.m. stod 2005 i genomsnitt för av den slutliga energianvändning som direktivet omfattar. Industrin, exklusive de fossila bränslen som berörs av handeln med utsläppsrätter, stod för . Transportsektorns andel var av den slutanvändning av energi som direktivet omfattar. Figur 4.10 Total energitillförsel, total nationell slutlig användning samt slut- lig energianvändning enligt direktivets omfattning Slutlig nationell e-anv. 19TP PT Den fossila energianvändningen i industri som omfattas av systemet för handeln med utsläppsrätter har för perioden 2012 bedömts uppgå totalt till . Av dessa ingår i statistik över industrisektorns energianvändning som en del av den nationella totala energianvändningen. De övriga utgörs av indust- riella biprodukter av fossilt ursprung som t.ex. koksugnsgas och masugnsgas, vilka ingår i statistik för energianvändning som är specifik för industrisektorn. Tillförsel och användning av energi i Figur 4.11 Fördelning av slutlig energianvändning (enligt direktivets avgräns- ningar) mellan bostäder och service m.m., industri samt tran- sporter, TWh Bostäder och service m.m. Sammanlagt omfattar direktivet (2006/32/EG) av den totala nationella slutliga energianvändningen respektive av den totala nationella tillförda energin. 4.2.3Utrikes sjöfart, förluster samt användning för icke- energiändamål Av de för basåren 2001 2005 i genomsnitt energi som inte blev slutlig nationell energianvändning gick till utrikes sjöfart. var förluster i systemet. Av dessa utgjordes av omvandlingsförluster i kärnkraft, medan var omvandlings- och distributionsförluster för övriga energibärare. gick till icke- energiändamål.TPF20FPT 20TP PT Med icke-energiändamål ingår i den officiella nationella energistatistiken restprodukter i raffinaderier, icke-smörjoljor, petroleumkoks, asfalt, vägoljor, återstående destillat, plaster m.m. Tillförsel och användning av energi i SOU 2008:25 Energi för utrikes sjöfart, förluster samt användning för icke- Omvandlings- och distributionsförluster övriga energibärare Källa: Energiläget, . Som slagits fast redan i kapitel 2, avsnitt 2.1, måste energianvänd- ningen ses ur ett systemperspektiv. Detta är nödvändigt bl.a. för att visa den verkliga energianvändningen och energieffektiviseringen. Utredningen har tagit fram viktningsfaktorer för el, fjärrvärme, fjärrkyla, oljeprodukter och biobränslen. Dessa viktningsfaktorer används i det följande som approximationer för primärenergifaktorer. Detta avsnitt inleds med en redogörelse för förhållandet mellan slutanvändning av energi och primär energianvändning samt en be- skrivning av vad en primärenergifaktor är. Därefter beskrivs varför viktningsfaktorer används. Slutligen redogörs för de viktnings- faktorer som utredningen har valt. En mer detaljerad beskrivning av det underlag som ligger till grund för utredningens val av vikt- ningsfaktorer finns i bilaga 4. 4.3.1Slutlig användning av energi och dess förhållande till primär energianvändning Primärenergi definieras som den energi som en naturresurs (exem- pelvis kol, olja, solenergi, vind och uran) har, och som inte har genomgått någon av människan utförd konvertering eller trans- formering.TPF21FPT Primär energianvändning är ett fysikaliskt mått som används för att återspegla ett totalt resursbehov. Förhållandet mellan primär energianvändning och slutlig användning av energi kallas primär- energifaktor. Om till exempel en slutlig användning av 100 MWh el Tillförsel och användning av energi i totalt erfordrar 200 MWh inklusive energi för utvinning, förädling, transport, omvandling och distribution är primärenergifaktorn 2,0 (200 dividerat med 100). Primärenergifaktorn är således en vikt- ningsfaktor som reflekterar det totala energiresursbehovet för en kWh slutlig energianvändning. Systemgränser för primär energi- användning, slutlig energianvändning och nettoenergianvändning illustreras schematiskt i figur 4.12. Figur 4.12 Systemgränser för primär energianvändning, slutanvändning av energi respektive nettoenergi för uppvärmning av byggnaderTPF22FPT Radiatorsystem (motsv) Källa: Konsultföretaget och studien Allt eller inget – systemgränser för byggnaders upp- värmning, på uppdrag av . Primärenergifaktorns storlek beror dels på hur stora förlusterna är vid utvinning, förädling, omvandling och distribution, och dels på vilken eller vilka typer av energislag eller energibärare som ana- 22TP PT Motsvarande beskrivning för transporter omfattar hela kedjan från källa till hjul (Well to Wheel). Primär energianvändning motsvaras här av källa till hjul (Well to Wheel), medan slutlig energianvändning motsvaras av källa till tank (Well to Tank) och nettoenergi- användning motsvaras av tank till hjul (Tank to Wheel). Med figurens benämning gratisenergi avses fri energiresurs, t.ex. värmepumpars upptagna energi från omgivningen. Tillförsel och användning av energi i lyseras.TPF23FPT När det gäller produktion av kraftvärme, dvs.