sou · GXB394 · 2009-12-10 00:00:00 — I uppdraget ingår att överväga om det finns behov av att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter med utgångspunkt i myndigheternas nuvarande uppdrag. I det sammanhanget ska utredaren även redovisa vilka arbetsformer som behövs för att säkra kompetens och kvalitet i utvärderingsverksamheten. Utredaren ska därutöver sammanställa och redovisa internationella erfarenheter av hur policyinriktade utvärderingsinsatser av hög kvalitet har utformats inom utbildningsområdet samt särskilt redogöra för de och forskningssammanställning som bildats i flera länder i . Utredaren ska även föreslå hur den utvärdering som genomförs kan göras mer tillgänglig för beslutsfattare och profession. Utgångspunkter för utredaren ska vara att utvärderingarna ska vara av hög kvalitet och avse bl.a. effekter på måluppfyllelsen av olika politiska beslut, reformer eller åtgärder på utbildningsområdet, utvärderingsfunktionens oberoende ska säkerställas i förhållande till genomförandet av utbildningspolitiken, regeringen ska kunna beställa utvärderingar genom uppdrag, men utvärderingar ska även kunna genomföras på eget initiativ av en utvärderingsfunktion, och myndigheternas nationella utvärderingsuppdrag inte ska prövas inom ramen för utredarens uppdrag. Forskning med relevans för skolans måluppfyllelse och pedagogiskt verksamma Utredaren ska översiktligt beskriva den forskning som finns inom olika discipliner med relevans för skolans måluppfyllelse och som är användbar för de pedagogiskt verksamma. Utredaren ska redovisa det arbete som , universitet och högskolor, inklusive regionala utvecklingscentrum och nationella resurscentrum, samt andra relevanta myndigheter och organisationer bedriver för att sprida forskningsresultat inom skolområdet. Utredaren ska vidare föreslå hur former för att kartlägga, beskriva och särskilt sammanställa forskningsresultat om de bästa arbetsmetoderna samt ett effektivt resursutnyttjande med relevans för skolans måluppfyllelse kan utvecklas och kvalitetssäkras. I detta sammanhang ska utredaren även föreslå hur former för att kartlägga områden där det saknas forskning av betydelse för skolans utveckling och måluppfyllelse kan utvecklas. Därutöver ska utredaren föreslå hur former för att sprida kunskap om forskningsresultat med relevans för skolans måluppfyllelse till professionen, beslutsfattare och allmänhet kan utvecklas och kvalitetssäkras. I uppdraget ingår att analysera och föreslå hur de statliga insatserna inom området ska vara organiserade och särskilt pröva om en skolmyndighet ska ges ett utökat ansvar för att sammanställa och sprida kunskap om forskning och forskningsresultat. Utredaren ska även göra internationella utblickar och jämförelser. Utgångspunkter för utredaren ska vara att den organisation som föreslås ska tillgodose de behov som finns inom förskole- och skolområdet av en mer samlad tillgång till information om utvärderade och kvalitetsgranskade metoder och arbetssätt, säkerställa att forskningsresultat med relevans inom olika vetenskapliga discipliner och ämnen görs tillgängliga, och även ha vetenskaplig kompetens att bedöma användbarheten av forskningsresultat. Arbetsmetod och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med , , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , berörda universitet och högskolor, och Statskontoret samt andra relevanta myndigheter och organisationer. Utredaren ska även samråda med Kommittén om översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (Fi 2006:08) och En ny Lärarutbildning (U 2007:10). Vidare ska utredaren följa arbetet i andra relevanta utredningar på utbildningsområdet. Utredaren ska redovisa de förslag som avser policyinriktad utvärdering. Uppdraget ska slutredovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om utvärdering av utbildning (U 2008:10) Delredovisning ska inte lämnas Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för en särskild utredare i uppdrag att se över nuvarande resurser för utvärdering inom utbildningsområdet (dir. 2008:132). Utredaren ska enligt direktiven redovisa sina slutsatser och förslag som avser policyinriktad utvärdering och slutredovisa uppdraget . Någon delredovisning ska nu inte göras. Utredaren ska i stället redovisa de förslag som avser policyinriktad utvärdering tillsammans med uppdraget i övrigt . Utvärderingsorgan inom andra samhällssektorer Inom ramen för denna studie har utredningen studerat utvärderingsresurser liksom hur dessa organiseras inom andra samhällssektorer. Vid en översiktlig genomgång av de studerade myndigheterna framgår vissa skillnader. () och för Europapolitiska studier (SIEPS) företräder en forskningsinriktad verksamhet. () och metoder i socialt arbete (IMS) liksom () kan sägas representera myndigheter med kunskapsmäklande verksamhet. (Brå), Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) svarar för utvärderingar inom sina respektive ansvarsområden. Kartläggningen visar vidare att sju av åtta organisationer är egna myndigheter. Ett organ ingår som en del i en värdmyndighet och ett annat har stark koppling till ett universitet. Uppgifterna varierar från forskning, utveckling och utvärdering till forskningsöversikter, metodutvecklingsverksamhet och/eller analyser. Endast en av de åtta myndigheterna har i sin instruktion till uppgift att endast ägna sig åt utvärdering (SADEV). Två myndigheter har nationellt statistikansvar (Brå och ). De flesta har uppgiften att sprida kunskap. Verksamheten genomförs antingen på uppdrag eller på eget initiativ. Tre av åtta myndigheter finansieras förutom av statsbidrag av avgifter (Brå, VTI, SBU). Brå omvandlades till en fristående myndighet 1974 och är en myndighet inom . Myndigheten bedriver forsknings- och utvecklingsverksamhet på det kriminalpolitiska området, samt sammanställer, publicerar och utvecklar officiella kriminalstatistik som ger kvalificerat stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Brå leds av en generaldirektör och har ett insynsråd jämte ett vetenskapligt råd. Rådet sysselsätter cirka 84 årsarbetskrafter, varav ungefär 20 årsarbetskrafter arbetar med forskning och utvärdering.1 Finansiering sker över statsbudget och uppgår till omkring 68 miljoner kronor.2 Andelen avgiftsfinansierad verksamhet har ökat. 1.2Statens väg- och transportforskningsinstitut VTI bildades genom en sammanslagning av och den del av dåvarande , som bedrev egen forskning. finns VTI i men har lokalkontor i , och . VTI är en myndighet under , som har till huvuduppgift att bedriva forskning för transportsektorns utveckling. I arbetet ingår att genomföra analyser samt förbättra kunskapen om transportsektorn. Institutet utför mot ersättning arbete åt myndigheter och andra uppdragsgivare. VTI har en internationell anknytning och samverkar med universitet och högskolor. Institutet leds av en generaldirektör och har ett vetenskapligt råd, vilket har till uppgift att stödja institutet vad gäller den vetenskapliga kvaliteten i forskningen. Institutet sysselsätter 165 årsarbetskrafter och har en omsättning på , av dessa utgörs av statsbidrag och resterande del av uppdragsintäkter.3 1Årsredovisning 2008 för . 2Regleringsbrev för avseende . 3Årsredovisning 2008 för . ombildades av Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet (DPU) som inrättades 1993 under dåvarande . Regeringen beslöt att skulle omlokaliseras från till . är en myndighet under med tre huvudsakliga ansvarsområden inom transport- och kommunikationsområdet: att ta fram utredningar, analyser och annat beslutsunderlag åt regeringen, att utveckla prognos- och analysmetoder samt att ansvara för den officiella statistiken. Institutet leds av en generaldirektör och har ett vetenskapligt expertråd som stödjer myndigheten i kvalitetssäkringsarbetet med analyser och utredningar. Antalet årsarbetskrafter uppgår till cirka 294 och budgetomslutningen ligger på omkring 56 miljoner kronor.5 1.4Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser ITPS bildade tillsammans med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser – Tillväxtanalys, som är en myndighet under . Myndigheten har till uppgift att ansvara för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Tillväxtanalys ska utifrån olika perspektiv utvärdera, analysera och redovisa effekter av statens åtgärder för hållbar tillväxt, konkurrenskraft och regioners utvecklingskraft i hela landet samt ge underlag och rekommendationer för att ompröva och effektivisera åtgärderna. Tillväxtanalys arbetar inom tre kompetensblock: 4Årsredovisning 2008 för . 5Regleringsbrev för avseende . 1)Entreprenörskap och näringsliv, 2)Tillgänglighet och regional tillväxt samt 3)Innovation och globala mötesplatser med kontor i , , , , och . Myndigheten ansvarar vidare för utlandsbaserad omvärldsbevakning i samråd med berörda aktörer samt för officiell statistik om internationella företag, nystartade företag, konkurser och offentliga ackord. Tillväxtanalys, som leds av en generaldirektör, är en världsomspännande och gränsöverskridande organisation med 60 anställda, varav 42 i . Huvudkontoret ligger i men har verksamhet i , , , , , och . Budgetomslutningen uppgår till vad avser kvartal 2–2009.6 1.5Statens beredning för medicinsk utvärdering SBU etablerades 1987 som en del av och blev en statlig myndighet under 1992. SBU är ett nationellt för hälso- och sjukvården och arbetar med att systematiskt granska och utvärdera olika metoder för prevention, diagnostik, handling och omvårdnad. SBU:s utvärderingar bygger på en opartisk och kritisk genomgång av hela den vetenskapliga litteraturen inom området (evidensbaserade kunskapsöversikter). Resultat sprids så att vårdgivare och andra berörda kan tillägna sig den kunskap som förvärvats. SBU leds av en styrelse med företrädare för centrala institutioner inom sjukvård. Vidare finns två vetenskapliga råd – och – som representerar olika kunskapsområden inom hälso- och sjukvården. SBU har ett kansli med cirka 36 årsarbetskrafter och ett stort nätverk av experter runt om i med medicinsk, etisk, ekonomisk och epidemiologisk fackkunskap.7 SBU bedriver ingen egen forskning utan sammanställer och granskar befintliga forskningsresultat. Finansieringen sker över statsbudgeten med cirka 43 miljoner kronor.8 6Regleringsbrev för avseende Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. 7Årsredovisning 2008 för . 8Regleringsbrev för avseende . metoder i socialt arbete IMS är namnet på det institut inom , som påbörjade sin verksamhet 2004. uppgick socialt arbete (CUS) i IMS. Verksamhetsfältet omfattar omsorgen om individ och familj, äldre och funktionshindrade. Huvuduppgifterna är fyra: Förse det sociala området med systematiska kunskapsöversikter över vilka insatser och metoder som fungerar i det sociala arbetet. Stödja och ibland genomföra studier av sociala insatser och strukturerade åtgärdsprogram. Stödja utvecklingen av standardiserade bedömningsmetoder. Sprida information om resultaten. IMS är ett forskningsinstitut, som har till uppgift att stödja utvecklingen mot en mer evidensbaserad praktik i socialt arbete. Institutet har en egen styrelse och ingår inte i linjeorganisation. utser ledamöterna i . Styrelsen för IMS fattar bland annat beslut om verksamhetsplan och verksamhetsberättelse och ger förslag till budget för institutet till verksledning. Generaldirektören för utser IMS chef på förslag från . Inom de områden som inte direkt berör IMS forskningsverksamhet ses IMS som en avdelning inom . IMS personal uppgår sammanlagt till cirka 40 personer med projekt- eller tillsvidareanställningar. IMS budget uppgår till , varav cirka hälften går till regeringsuppdrag. upphör IMS som självständig organisation och kommer att ingå som en del i linjeorganisation. SADEV som inrättades 2006 har till uppgift att självständigt, eller i samarbete med andra aktörer, genomföra utvärderingar av det svenska internationella utvecklingssamarbetet samt reformarbetet i . Därutöver ska institutet främja utvecklingen av utvärderingskapacitet i samarbetsländerna inom ramen för myndighetens ordinarie verksamhet. SADEV ska sprida information om resultaten av sina utvärderingar till riksdag, regering, myndigheter och andra intressenter i och internationellt. SADEV leds av en generaldirektör och har ett insynsråd. Myndigheten har sammanlagt 19 årsarbetskrafter.9 Finansieringen från statsbudgeten uppgår till cirka 20 miljoner kronor.10 SIEPS startade sin verksamhet 2001 och lyder under Statsrådsberedningen. Fram var namnet Expertgruppen för EU- frågor. Institutets uppgift är särskilt att ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag i Europapolitiska frågor. Verksamheten täcker in flera områden såsom ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik. Viss avgränsning sker genom att tre övergripande fastställda teman: makt och demokrati, EU:s roll i världen samt effekter av EU:s politik. SIEPS har också till uppgift att tillgängliggöra och objektivt bidra till en allsidig belysning av aktuella Europapolitiska frågor. SIEPS leds av en myndighetschef och har ett insynsråd. Vid institutet finns nio årsarbetskrafter varav cirka hälften är forskare. Finansieringen från statsbudgeten uppgår till 9Årsredovisning 2008 för internationellt utvecklingssamarbete. 10Regleringsbrev för avseende internationellt utvecklingssamarbete. vari ingår ett anslag om till att förstärka folkbildningsinsatser avseende EU.11 En sammanställning av myndigheterna het (200 uppdrags- metoder i socialt arbete 11Regleringsbrev för avseende för Europapolitiska studier. 12Cirka 20 årsarbetskrafter arbetar med forskning och utvärdering. 14Avser kvartal 2–2009. 15Varav 20 vid utlandskontor. 16Som avser internationella företag, nystartade företag, konkurser och offentliga ackord. 18Till detta kommer att dela ut till . Utvärderingsverksamhet ur ett nordiskt perspektiv I denna bilaga redogörs för utvärderingsverksamhet i , och . Det bör understrykas att översikten inte tillåter enkla jämförelser mellan länder. Tvärtom är det ofta olika politiska och samhälleliga förhållanden som ligger bakom konstruktionerna av utvärderingssystemen. Sammanfattningsvis framgår att det främst är Skolestyrelsen och () som genomför utvärdering inom utbildningsområdet i . har Rådet för utbildningsutvärdering, Rådet för utvärdering av högskolorna, Utbildningsstyrelsen men även regionala myndigheter. Utdanningsdirektoratet har det övergripande utvärderingsansvaret för den obligatoriska skolan i och flera utvärderingsaktörer som Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) och Norsk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU STEP) genomför utvärderingar inom olika delar av utbildningssystemet. har betydligt fler ministerier än vad har departement. Utbildningsområdet domineras framför allt av tre ministerier: , Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling och . har tre styrelser anknutna till sig. Styrelsen for Evaluering og , kallad Skolestyrelsen, är en av dem. Skolestyrelsen har cirka 60 medarbetare och arbetar med utvärdering och kvalitetsutveckling av . De ger utvärderingsuppdrag till olika aktörer, främst (se nedan) men även till exempelvis (), som är ett oberoende statligt center som arbetar för att säkerställa en god undervisningsmiljö vid läroanstalter och en god miljö för barn i dagvård. En stor del av utvärderingsansvaret för utbildningsområdet ligger hos kommunerna. Dessa utvärderar lärande m.m. och kan i hög grad påverka hur olika utvärderingsinsatser ska prioriteras. är ett fristående utvärderingsinstitut, som etablerades i syfte att samordna och effektivisera utvärderingsinsatserna inom hela utbildningssystemet och för att främja kvaliteten i undervisning och lärande. På nationell basis ansvarar för att utvärdera offentliga skolor eller institutioner. Institutet utvärderar olika utbildningsprogram och deras kopplingar i utbildningssystemet. Det ansvarar även för att utveckla metoder inom utvärderingsområdet och sammanställer nationella och internationella erfarenheter av pedagogisk utvärdering. Efter en lagändring 2007 genomför inte längre utvärderingar inom universitetssektorn. Utvärderingsuppdrag inom förskolans område (0–) har däremot tillkommit. Utvärderingarna görs dels utifrån EVA:s handlingsplaner, dels som projekt för externa uppdragsgivare. Institutets handlingsplaner tas fram i samarbete med och som godkänner förslagen. leds av en direktör och är organiserat efter utbildningssystemets utbildnings- och skolformer: barnomsorg, grundskola, gymnasie- och högskoleutbildning samt har enheter för metodutveckling och rådgivning, kommunikation jämte administration. Personalstyrkan uppgår till omkring 100 anställda, motsvarande 70–80 årsarbetskrafter. De anställda, varav en handfull är disputerade, har främst en utbildningsbakgrund inom samhälls- och utbildningsvetenskap. Arbetet med att sprida resultaten kommer att prioriteras särskilt . arbetar med olika metoder för att nå ut med sina resultat (konferenser, webben, workshops m.m.). Inom varje område publiceras ett antal utvärderingar. I ansvarar för utbildnings-, forsknings-, kultur-, idrotts- och ungdomspolitiken. De kontrollerar den statsunderstödda utbildningen samt förbereder utbildningslagstiftning och statsrådsbeslut. Det nationella systemet för utvärdering består av ett antal aktörer på olika nivåer (se figur 1.1 nedan). Figur 1.1 Nationellt system för utvärdering i Nationellt nätverk för utvärdering och informationsproduktion: Rådet för utbildningsutvärdering arbetar i anslutning till som ett expertorgan för utvärdering av utbildning. Rådet fungerar som ett nätverk av sakkunniga som stödjer , utbildningsanordnare och läroanstalter. På uppdrag av är det ansvarigt för att planera, organisera och utveckla nationell utvärdering av utbildning. Rådets uppgift är att utvärdera utbildning och inlärning, utveckla utvärdering och främja utvärderingsforskning. Den centrala uppgiften är att i form av ett expertnätverk för utvärdering och inlärning organisera externa utvärderingar som ansluter sig till utbildningspolitiken och utbildningsanordnarnas verksamhet och handha offentliggörandet av de viktigaste utvärderingsresultaten.1 Metodutveckling ingår som ett viktigt område inom rådets verksamhet. Till rådets uppgifter hör att utarbeta ett program för utbildningsutvärdering för mandatperioden. Rådet har saknat en egen projektbudget. Det är som ger rådet i uppdrag att organisera utvärderingar samt fastställer riktlinjerna för utvärdering. De fastställer även finansieringsramarna i en utvärderingsplan som ska godkännas varje regeringsperiod. Verksamheten omfattar alla utbildningssektorer förutom högskolesektorn. Principen är att alla utvärderingsprojekt även ska omfatta den svenskspråkiga utbildningen. I utvärderingsrådets strategiska handlingslinje ingår att systematiskt utnyttja utvärderingsresultat i utbildningspolitisk styrning och i utvecklingen av utbildningen på riksnivå, lokal nivå och i läroanstalterna. Rådet för utbildningsutvärdering består av 14 medlemmar som tillsätts av . Till rådet hör Sekretariatet för utbildningsutvärdering som administrativt utgör en fristående institution vid . Sekretariatet har till uppgift att bereda och verkställa rådets beslut. I sekretariatet arbetar en generalsekreterare, som utnämns , och en avdelningssekreterare men även fem huvudplanerare. Rådet ansvarar för att utvärderingarna organiseras som nätverk. Sekretariatets formella verksamhet styrs och övervakas av en direktion tillsatt av med en ordförande samt representanter för Rådet för utbildningsutvärdering respektive . Innehållsmässigt är sekretariatet ansvarigt inför rådet. Kontinuiteten för utvärderingssekretariatets verksamhet samt personalens ställning förstärks 1 Statsrådets förordning om utvärdering av utbildning. genom att man utnämner nyckelpersoner i tjänsteförhållanden som huvudsakligen gäller tills vidare. Oberoendet i utvärderingsverksamheten garanteras genom att rådet endast organiserar utvärderingar och inte själva genomför dem. Det är gruppen av experter som ansvarar för utvärderingens slutsatser medan rådet ansvarar för utvärderingens kvalitet. Ett visst beroende förekommer dock eftersom tillsätter rådet och det i sin tur tillsätter utvärderingsgrupperna. 1.2.2Rådet för utvärdering av högskolorna I finns också Rådet för utvärdering av högskolorna (RUH) som är ett kvalitetssäkringsorgan för utbildning vid högskolorna. RUH är ett oberoende expertorgan som verkar i anslutning till . Dess uppgifter fastställs i en förordning. I början av varje mandatperiod bestämmer rådet strategin och riktlinjerna för den egna verksamheten. Uppgiften är att bistå högskolorna och i samband med kvalitetsutvärderingar av högskolan. RUH:s utvärderingsprojekt kan i stort delas in i sex kategorier: 1)utvärderingar som gäller enskilda högskolor, 2)utvärderingar av utbildningsområden, 3)högskolepolitiska utvärderingar och andra utvärderingar enligt teman, 4)utvärderingar av kvalitets- och spetsenheter inom båda högskolesektorerna, 5)utvärdering och registrering av specialiseringsstudier, samt 6)utvärderingar på uppdrag av högskolorna och . Därutöver arbetar rådet med att granska högskolornas kvalitetssäkringssystem. Avsikten är att alla finska högskolor ska ha genomgått granskning före utgången av 2011. Rådet har tolv ledamöter, som representerar universiteten, yrkeshögskolorna, de studerande samt arbetslivet. De utses för en bestämd mandatperiod. Rådets beslut bereds och verkställs av ett sekretariat med ett tiotal medarbetare under ledning av generalsekreteraren. I anslutning till rådet för utvärdering av högskolorna arbetar även ett arbetsutskott. Utbildningsstyrelsen har en central nationell roll när det gäller att genomföra utbildningspolitiken och utveckla utbildningen samt ansvarar för skolutveckling, utvärderar resultat och erbjuder information och stöd för utbildningen. Utbildningsstyrelsen ansvarar för att utveckla utbildning på alla nivåer. Deras uppgift är att göra nationella utvärderingar av läroämnen eller teman samt genomföra alternativt beställa olika utredningar och undersökningar. Utbildningsstyrelsen leds av en generaldirektör. I myndigheten arbetar cirka 320 sakkunniga på olika områden. Länsstyrelsernas bildningsavdelningar fungerar som regionala förvaltningsmyndighet. De ansvarar för uppgifter i anslutning till utbildnings- och kulturförvaltningen men också för idrotts- och ungdomsväsendet samt verksamhet som gäller och regionalt utvecklingsarbete. De regionala utvärderingarna, som delvis utförs av länsstyrelserna, inkluderar bland annat samarbete mellan läroanstalter. Även landskapsförbunden sköter regionala planerings- och utvecklingsuppgifter på uppdrag av kommunerna. På nivå är de olika utbildningsanordnarna och läroanstalterna ansvariga för utvärdering. De har även fokus på tillgängligheten till utbildning, ekonomiskt ansvar m.m. I har Kunnskapsdepartementet det övergripande ansvaret för alla utbildningsnivåer – från primär och sekundär till högre utbildning – inklusive vuxenutbildning. Ansvaret omfattar utveckling av standarder och läroplaner, övervakning av leverantörer av utbildning, certifiering och forskningspolitik. På länsnivå har detta ansvar delegerats till nationella utbildningskontor som finns i varje län (fylke). Utdanningsdirektoratet har tillsammans med dessa kontor ansvaret för att utvärdera utbildningssektorn. Det finns också två oberoende organ som utvärderar utbildningsområdet nämligen NOKUT och NIFU STEP. Den norska motsvarigheten till , Utdanningsdirektoratet, har det övergripande ansvaret för grund- och gymnasieskola under departementet. Direktoratets verksamhet är bred och sträcker sig från läroplaner, till granskning och analys av regler, samt tillsyn. Utdanningsdirektoratet är statistikansvariga och publicerar en årlig rapport.