sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — Utredaren ska i detta sammanhang utreda hur samhällets erbjudande om stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap kan förbättras och ytterligare utvecklas. En central aspekt i utredningsarbetet ska vara att på såväl regional som lokal nivå utveckla samarbetet och samverkan mellan verksamheter och organisationer som har föräldrar som målgrupp. Utgångs- punkten för utredarens förslag ska vara frivillighet. Strategins övergripande mål ska mot denna bakgrund vara att föräldrastöd ska erbjudas kontinuerligt under barnets hela uppväxttid. I upp- draget ingår att ge förslag angående: definition på begreppet föräldrastöd mätbara del- och etappmål insatser för att informera, stödja och hjälpa föräldrar i deras föräldraskap modell för utbildning av utbildare i evidensbaserade metoder berörda aktörer, däribland den ideella sektorn roll- och ansvarsfördelning berörda aktörer emellan uppföljning och utvärdering av del- och etappmål. Uppdraget skulle redovisas senaste . Regeringen beslutar att kommitténs uppdrag ska förlängas på så sätt att redovisning ska ske . I denna bilaga sammanfattar , på utred- ningens uppdrag, de lagar som behandlar generellt eller specifikt stöd till föräldrar. Nedanstående lagar och styrdokument redovisas: Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Socialtjänstlagen (2001:453) Skollagen (1985:1100) Läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) Läroplan för förskolan (Lpfö 98) Polislagen (1984:387) Sekretesslagen (1980:100) samt föreskrifter från gällande (socialtjänstlagen) I finns det flera artiklar som ger sitt stöd till samhällets utveckling av olika typer av stödinsatser för föräldrar. Föräldrarna, eller andra vårdnadshavare, har huvudansvaret för att barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. Men för att kunna full- följa sina skyldigheter har föräldrar, enligt konventionen också rätt till stöd från staten, t ex i form av sociala skyddssystem, skola och hälsovård men även genom information och rådgivning. De föräldrastödjande aktiviteterna i konventionen är följakt- ligen av olika karaktär och riktar sig till olika målgrupper, från stöd till alla föräldrar till stöd för en grupp föräldrar som bedöms till- höra en riskgrupp. De artiklar som rör föräldrastöd i Barnkonven- tionen syftar främst till att garantera och främja de rättigheter som barn har enligt konventionen. Nedanstående artiklar rör stöd till föräldrar i : (2)För att garantera och främja de rättigheter som anges i denna konvention skall konventionsstaterna ge lämpligt bistånd till föräldrar och vårdnadshavare då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran och skall säkerställa utvecklingen av institu tioner, inrättningar och tjänster för vård av barn. (3)Konventionsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att barn till förvärvsarbetande föräldrar har rätt att åtnjuta den barnomsorg som de är berättigade till. (2)Konventionsstaterna erkänner det handikappade barnets rätt till särskild omvårdnad och skall, inom ramen för tillgängliga resurser, uppmuntra och säkerställa att det berättigade barnet och de som ansvarar för dess omvårdnad får ansökt bistånd som är lämpligt med hänsyn till barnets tillstånd och föräldrarnas förhållanden eller förhållandena hos andra som tar hand om barnet. (3)Med hänsyn till att ett handikappat barn har särskilda behov skall det bistånd som lämnas enligt punkt 2 i denna artikel vara kostnadsfritt, då så är möjligt, med beaktande av föräldrarnas ekonomiska tillgångar eller ekonomiska tillgångarna hos andra som tar hand om barnet och skall syfta till att säkerställa att det handikappade barnet har effektiv tillgång till och erhåller undervisning och utbildning, hälso- och sjukvård, habilitering, förberedelser för arbetslivet och möjligheter till rekreation på ett sätt som bidrar till barnets största möjliga integrering i sam hället och individuella utveckling, innefattande dess kulturella och andliga utveckling. (e)säkerställa att alla grupper i samhället, särskilt föräldrar och barn, får information om och har tillgång till undervisning om barnhälsovård och näringslära, fördelarna med amning, hygien och ren miljö och förebyggande av olycksfall samt får stöd vid användning av sådana grundläggande kunskaper (f)utveckla förebyggande hälsovård, föräldrarådgivning samt undervisning om och hjälp i familjeplaneringsfrågor. (3)Konventionsstaterna skall i enlighet med nationella förhållanden och inom ramen för sina resurser vidta lämpliga åtgärder för att bistå föräldrar och andra som är ansvariga för barnet att genomföra denna rätt och skall vid behov tillhandahålla materiellt bistånd och utarbeta stödprogram, särskilt i fråga om mat, kläder, och bostäder. är den lag som reglerar faderskap, moderskap, underhållsbidrag, omyndighet och barns rättigheter. Föräldra- balken hjälper till att lösa tvister mellan föräldrar och mellan för- äldrar och barn. Enligt lagen ska föräldrar få tillgång till stöd i frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge. En liknande skrivning finns for- mulerad i Socialtjänstlagen. Stödet är i specifik form och kan ske exempelvis som samarbetssamtal. I lagen anges inte att aktiviteten till föräldrar ska genomföras i samverkan med andra parter. I övrigt innehåller inte några bestämmelser om varken generellt eller specifikt stöd till föräldrar. Bilaga 3 SOU 2008:131 Föräldrar kan enligt 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) få hjälp att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. Föräldrar kan enligt 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) genom samarbetssamtal få hjälp att nå enighet i frågor om vårdnad, boende och umgänge. I mål om vårdnad, boende eller umgänge får rätten uppdra åt social- nämnden eller något annat organ att i barnets intresse anordna samarbetssamtal i syfte att nå enighet mellan föräldrarna. Om rätten lämnar uppdrag enligt andra stycket, kan den för- klara att målet skall vila . Detsamma gäller om samarbetssamtal redan har inletts och fortsatta samtal kan antas vara till nytta. Om det finns särskilda skäl, kan rätten förlänga den utsatta tiden. Lag (2001:456). 18 a § Rätten får uppdra åt en medlare att försöka få föräldrarna att nå en samförståndslösning som är förenlig med barnets bästa. Rätten kan lämna medlaren närmare anvisningar om vad han eller hon skall iaktta när uppdraget fullgörs. Medlaren skall inom den tid som rätten bestämmer lämna en redogörelse för de åtgärder som har vidtagits. Tiden får inte sättas längre än . Rätten får dock förlänga tiden, om det finns förutsättningar att nå en samförståndslösning. Medlaren har rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget krävt. Rätten beslutar om ersättningen. Ersättningen betalas av allmänna medel. Lag (2006:458). Socialtjänstlagen reglerar vilka skyldigheter som kommuner har gentemot sina invånare. Den innehåller bestämmelser om vilka former av ekonomiskt och socialt stöd som personer i kommunen har rätt till. De paragrafer som hänvisar till vilket stöd kommu- nerna skall eller bör bistå föräldrar med kan delas upp i: 1)generella regler om främjande och förebyggande arbete, 2)skrivningar om specifikt stöd till föräldrar och 3)paragrafer som rör kommunens och socialnämndens samverkan med olika aktörer. Ett exempel på en generell skrivning är att socialnämnden i nära samarbete med hemmen ska främja en allsidig personlighets- utveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och unga samt sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det stöd och skydd som de behöver (5 kap 1 §). Det framgår inte på vilket sätt eller i vilken utsträck- ning som främjandet ska ske. Vad gäller specifikt stöd som är riktat till föräldrar återfinns skrivningar om detta i 5 kap 3 §. Där anges, precis som i , att kommunen skall sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning för att komma överens i frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge. Enligt paragrafen ska också kommunerna sörja för att de som begär det ska få tillgång till familjerådgivning. Utöver dessa skrivningar om familjestöd finns ett antal sam- verkansparagrafer (2 kap 6 §, 3 kap 4–5 § och 5 kap 1a §). Mycket av arbete skall bedrivas i samverkan med andra sam- hällsorgan, organisationer och andra berörda aktörer. Samverkan ska främst ske på ett lokalt plan och regleras därför inte ingående i Socialtjänstlagen, till exempel beskrivs varken målgrupp eller område på ett detaljerat sätt. Dessa samverkansparagrafer ligger bl.a. till grund för familjecentralernas verksamhet. Det finns dessutom många paragrafer som refererar till vilket stöd som barn och unga har rätt till, vilket kan sägas hänvisa till föräldrastöd på ett indirekt sätt. Generella regler om främjande och förebyggande arbete 1 § Samhällets socialtjänst skall på demokratins och solidaritetens grund främja människornas -ekonomiska och sociala trygghet, -jämlikhet i levnadsvillkor, -aktiva deltagande i samhällslivet. skall under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten skall bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. 1 § Till socialnämndens uppgifter hör att -göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, -medverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen, -informera om i kommunen, -genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förut- sättningarna för goda levnadsförhållanden, -svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Särskilda bestämmelser för olika grupper Barn och unga -verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, nära samarbete med hemmen främja en all- sidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, -med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, -aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga drycker, andra berus- ningsmedel eller beroendeframkallande medel samt dopnings- medel, -i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motive- rar det, vård och fostran utanför det egna hemmet, -i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts, -i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan vård och fostran utanför det egna hemmet upphört. Lag (2007:1315). Specifikt stöd till föräldrar Särskilda bestämmelser för olika grupper 3 § Kommunen skall sörja för -att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge (samarbetssamtal) samt -att föräldrar får hjälp att träffa avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § tredje stycket . Kommunen skall sörja för att familjerådgivning genom kommu- nens försorg eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Med familjerådgivning avses i denna lag en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta sam- levnadskonflikter i parförhållanden och familjer. Lag (2006:463). Kommunens och socialnämndens samverkan med andra aktörer 2 kap. Kommunens ansvar 6 § Kommunen får även träffa överenskommelse med , och Arbetsförmedlingen om att, inom ramen för uppgifter, samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. Kommunen skall bidra till finansieringen av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser får kommunen delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 4 § skall i den uppsökande verksamheten upplysa om och erbjuda grupper och enskilda sin hjälp. När det är lämpligt skall nämnden härvid samverka med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. 5 § insatser för den enskilde skall utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Särskilda bestämmelser för olika grupper Barn och unga 1 a § skall i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 15 kap. denna lag och av sekretesslagen (1980:100). Nämnden skall aktivt verka för att samverkan kommer till stånd. Lag (2003:407). allmänna råd om socialnämndens handläggning av vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge I dessa allmänna råd ges rekommendationer till stöd för social- nämndens handläggning av vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge enligt (1949:381) och socialtjänstlagen (2001:453). Av 6 kap.17 a § följer att föräldrar enligt 5 kap. 3 § socialtjänstlagen kan få hjälp att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. i den kommun där barnet är folk- bokfört prövar om ett avtal mellan föräldrarna enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § andra stycket skall godkännas. 1.4 Hälso- och sjukvårdslagen Hälso- och sjukvårdslagen (HSL) innehåller grundläggande regler för all hälso- och sjukvård. Lagen är i allt väsentligt utformad som en ramlag. Den anger mål för hälso- och sjukvården och krav på god vård. I övrigt finns bestämmelser som klargör landstingens och kommunernas ansvar för olika delar av hälso- och sjukvården. Lagen innehåller inga skrivningar som rör stöd till föräldrar. Den innehåller dock, i likhet med både Socialtjänstlagen och Skol- lagen, krav på samverkan i frågor som berör barn som far illa eller riskerar att fara illa, vilket indirekt kan komma att innebära stöd- insatser även till föräldrar. Vidare fastställer den att i planeringen och utvecklingen av hälso- och sjukvården skall sam- verka med samhällsorgan, organisationer och privata vårdgivare. I lagen finns även angivet att hälso- och sjukvården skall arbeta för att förebygga ohälsa genom att upplysa den som vänder sig till dem. Ett sätt att göra detta är genom att erbjuda föräldrastöd, men varken aktiviteter eller målgrupp finns angivna i paragrafen. Hälso- och sjukvårdslagen innehåller inte några specifika skriv- ningar om föräldrastöd som barnavårdscentraler (BVC) och möd- ravårdscentraler (MVC) ska erbjuda blivande föräldrar, föräldrar och deras barn. De föräldrastödjande insatser som bedrivs på BVC och MVC kan emellertid bygga på generella skrivningar om att hälso- och sjukvården skall arbeta för att förebygga ohälsa. Se relevanta paragrafer i och sjukvårdslagen: Inledande bestämmelser Krav på hälso- och sjukvården 2 c § Hälso- och sjukvården skall arbeta för att förebygga ohälsa. Den som vänder sig till hälso- och sjukvården skall när det är lämpligt ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Lag (1998:1660). 2 f § Hälso- och sjukvården skall på socialnämndens initiativ, i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa, samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 2 kap. 8–11 §§ lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och av sekretesslagen (1980:100). 3 § får även träffa överenskommelse med kommun, och Arbetsförmedlingen om att inom ramen för uppgifter enligt denna lag samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. skall bidra till finansieringen av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser får lands tinget delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 8 § I planeringen och utvecklingen av hälso- och sjukvården skall samverka med samhällsorgan, organisationer och privata vårdgivare. Lag (1995:835). Skollagen innehåller grundläggande bestämmelser om förskole- verksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning. I lagen anges vilka uppgifter förskoleverksamhet och barnomsorg har och vilka krav som ställs på verksamheternas kvalitet. Lagen anger även övergripande mål för utbildningen i skola och vuxenutbildning samt övergripande riktlinjer för hur skolans verksamhet skall utformas. I Skollagen finns det bestämmelser om vilka grund- läggande krav som ställs på kommunerna. Där finns också bestäm- melser som är riktade till elever och föräldrar, nämligen sådana som rör skolplikt och rätten till utbildning. Lagen har ett tydligt elevperspektiv med fokus på elevens rättig- heter. Det finns inga bestämmelser i lagen om generella eller speci- fika aktiviteter till föräldrar som syftar till att stärka dem i deras föräldraroll och genom det främja barns och ungas sociala eller utbildningsmässiga utveckling. Skolan är skyldig att på socialnämndens initiativ samverka i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa med sam- hällsorgan, organisationer och andra som berörs. Utvalda delar ur Skollagen: 1 kap. Allmänna föreskrifter Utbildning för barn och ungdom 2 a § Förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen skall på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 2 a kap. 18 § och 9 kap. 16 a § denna lag och av sekretesslagen (1980:100). Utöver Skollagen styrs skolan med ett stort antal styrdokument. Det handlar bl.a. om läroplaner, förordningar, programmål, före- skrifter, kursplaner och betygskriterier som reglerar verksamheten. Läroplanerna är det dokument som beskriver verksamheternas värdegrund och uppdrag samt mål och uppdrag för arbetet. Därför inkluderas läroplanerna i den här studien. Sammanfattningsvis innehåller läroplanerna skrivningar som visar att man ser föräldrar som en viktig beståndsdel i en för barnen framgångsrik skolgång. Det finns dock inga formuleringar i läro- planerna som motiverar eller förespråkar ett konkret stöd till för- äldrar i deras föräldraskap. Nedan följer en kort sammanfattning av föräldrarnas roll i respektive läroplan. Av naturliga skäl får föräldrar en mindre omfattande roll när barnen har nått de frivilliga skolformerna, dvs. gymnasie- och vuxenutbildning. Läroplan för förskolan (Lpfö 98) Förskolans uppdrag är att erbjuda barnen en god pedagogisk verk- samhet där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. I sam- arbete med hemmen skall barnens utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar främjas. Lpfö 98 skriver vidare att vårdnadshavare har ansvaret för sina barns fostran och utveck- ling och att förskolan ska komplettera hemmet genom att skapa förutsättningar för varje barn att utvecklas. Förskolans arbete ska ske i nära samarbete med hemmen och det ska ges möjligheter för föräldrar att vara med och påverka för- skolan inom ramen för de nationella målen. Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) Skolans uppdrag att främja lärande där individen stimuleras att inhämta kunskaper. I samarbete med hemmen skall skolan främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor och samhälls- medlemmar. Skolan skall utgöra ett stöd till föräldrar i deras ansvar för fostran och utveckling. Arbetet i skolan skall utföras i samarbete med hemmen. Det ska vara tydligt för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har, vilka krav skolan ställer samt vilka rättigheter och skyldigheter som elever och deras vårdnadshavare har. Läroplanen för de frivilliga skolformerna Lpf 94 I läroplanen för de frivilliga skolformerna nämner man föräldrarna ett fåtal gånger. Läroplanen anger att när det gäller ungdomar skall skolan samverkan med hemmen. Vidare skall läraren i gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan samverka med hemmen och infor- mera om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling. I Polislagen beskrivs polisens uppdrag. Enligt lagen ska polisen arbeta för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt ge allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp. De ska även arbeta förebyggande mot brott och andra störningar av den allmänna ordningen. I lagen finns endast ett fåtal hänvisningar till barn, unga och för- äldrar. Polisen ska till exempel anmäla till socialnämnden i fall när det finns risk att barn far illa. De ska även samarbeta fortlöpande med myndigheter inom . En mer detaljerad beskrivning av polisens förebyggande arbete i samverkan med andra aktörer kring ungdomar finns i rapporten och kommun. Där står skrivet att polis och kommun samarbetar för att minska antalet drogdebuter bland ung- domar. Polisen ska bland annat delta vid riktade informations- kampanjer. Vidare deltar polisen i – kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa samt Barnahus – försöksverksamhet med samverkan under gemensamt tak vid miss- tanke om brott mot barn. kompletteras uppdragsbeskrivningen i polislagen genom ett regleringsbrev som utfärdas av regeringen. regleringsbrev nämns inget som på ett tydligt sätt kan knytas till föräldrastöd. Det närmaste är den brottsförebyggande verksam- heten inom vilken ska samarbeta med Brotts- förebyggande rådet (BRÅ). Överlag finns inte mycket i polislagen som direkt kan knytas till föräldrastöd. Även om polisen ska verka brottsförebyggande, ligger fokus på det åtgärdande arbetet. 1 § Som ett led i samhällets verksamhet för att främja rättvisa och trygghet skall polisens arbete syfta till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. 2 § Till polisens uppgifter hör att 1.förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten, 2.övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra stör- ningar därav samt ingripa när sådana har inträffat, 3.bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal, 4.lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp, när sådant bistånd lämpligen kan ges av polisen, 5.fullgöra den verksamhet som ankommer på polisen enligt sär- skilda bestämmelser. Samverkan med andra myndigheter och organisationer 3 § Polisen skall samarbeta med åklagarmyndigheterna. Samarbete skall också äga rum med andra myndigheter och organisationer vilkas verksamhet berör polisverksamheten. Särskilt åligger det därvid polisen att fortlöpande samarbeta med myndigheterna inom och underrätta dessa om förhållanden som bör föranleda någon åtgärd av dem. Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § social tjänstlagen (2001:453). Andra myndigheter skall ge polisen stöd i dess arbete. Lag (2003:413). 12 § Anträffas någon, som kan antas vara under , under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för hans hälsa eller utveckling, får han tas om hand av en polisman för att genom dennes försorg skyndsamt överlämnas till sina föräldrar eller någon annan vårdnadshavare eller till socialnämnden. Lag (1991:140). I Sekretesslagen (SekrL, 1980:100) finns angivet vad som skall hål- las hemligt i statens och kommunernas verksamhet. För hälso- och sjukvården samt gäller huvudregeln (7 kap. 1 och 4 §§ sekretesslagen). Enligt denna gäller sekretess för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden om det inte står klart att upp- gifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom lider men. Sekretessen omfattar både skriftliga och munt- liga uppgifter. Inom verksamhet sker omhändertagande av personakt enligt socialtjänstlagen.