sou · GWB3106 · 2009-01-01 00:00:00 — Klimatet i domstolarna har med andra ord inte främjat konstruktiva diskussioner om domskrivning. En annan faktor som kan hämma diskussionen om domskriv- ning kan vara att domare är ängsliga för att få sin skrivförmåga prövad och ifrågasatt. Denna farhåga grundar sig på att bristen på systematiska diskussioner i domstolarna om domskrivning har fört med sig att domare, med undantag för fiskaler och assessorer, inte har någon vana vid att få sin skrivförmåga bedömd. När det gäller domarnas självbestämmande och arbetet med kvalitet i domskrivningen i den mening som vi utgått från i detta avsnitt måste man emellertid skilja på frågor som rör själva besluts- fattandet – som givetvis inte kan vara föremål för överordnades och andra kollegors prövning och ifrågasättanden innan domen är given – och frågor som handlar om hur beslutsfattandet kommer till språkligt uttryck i domarna. Att den enskilde domarens ställnings- tagande i t.ex. skuldfrågan eller om det finns förutsättningar för Utformning av domar och beslut psykiatrisk tvångsvård inte ska bedömas av andra får inte innebära att inte heller sättet som övervägandena i frågan formuleras i domar och beslut generellt får diskuteras. De rekommendationer som vi föreslår för utformning av domar och beslut när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation kommer det för övrigt i princip stå varje enskild domare fritt att följa. Avslutningsvis ska framhållas att varken de utbildningsinsatser eller de metoder för att undersöka kvalitet i utformning av domar och beslut som vi föreslår tar sikte på avgörandenas juridiska riktighet. 6Domstolarnas kontakter med medierna En av domstolarnas viktigaste uppgifter från förtroendesynpunkt är att säkerställa att den information om domstolarna som når med- borgarna genom medierna är så allsidig och korrekt som möjligt. För att domstolarna ska kunna fullgöra denna uppgift på ett bra sätt krävs enligt vår mening dels att domarkåren har ett betydligt mer aktivt förhållningssätt till medierna än , dels att informa- tionen från domstolarna blir mer lättillgänglig för medierna. Med ett aktivare förhållningssätt menar vi att domare måste vara beredda att t.ex. publicera pressmeddelanden och hålla presskon- ferenser, men också att det måste finnas en beredskap hos domare till egna kontakter med journalister för att bemöta felaktigheter i rapporteringen eller klara ut missförstånd. Domare bör också ställa upp och informera om domstolsverksamhet i samband med olika diskussioner och intervjuer i radio och TV eller genom klargörande insändare och artiklar. Dessutom bör den externa informationen präglas av föregripande och proaktivitet. Att informationen från domstolarna till medierna ska vara lättillgänglig innebär bl.a. att domare någorlunda enkelt och kort- fattat måste kunna förklara även komplicerade juridiska resonemang för journalister och tillhandahålla informationen i ett format och på tider som i någon utsträckning tar hänsyn till de villkor som medierna arbetar under. Det handlar här bl.a. om att skapa en organisation för mediekontakter som innebär att journalisterna normalt kan få tag i någon person som kan svara på olika frågor. För att nå dessa målsättningar finns det enligt vår mening ett behov av en mer heltäckande strategi för domstolarnas kontakter med medierna. Strategins innehåll ska bestämmas av domstolarna. Mediegruppen ska medverka i detta arbete. Domstolarnas kontakter med medierna en övergripande roll i strategiarbetet. Verket ska således initiera dom- stolarnas arbete med strategin, driva arbetet med denna framåt och hålla arbetet levande. Vi menar att strategin bör byggas kring ett antal särskilt viktiga aktörer och funktioner. Dessa är följande. Domarna ska i första hand sköta mediekontakterna med anled- ning av mål och ärenden som de ansvarar för. Domstolscheferna ska bidra till att skapa en stämning på domstolen av öppenhet och en vilja att förmedla information till medierna. De och domarna ska också planera arbetet på domstolen på ett sådant sätt att enskilda domare kan vara tillgängliga när en infor- mationsinsats krävs. Mediedomare ska finnas på de domstolar som har behov av en sådan domare. Mediedomaren ska ha till uppgift att på olika sätt underlätta domstolens kontakter med medierna. Mediegruppen ska bestå av mediedomarna och ska ha i huvudsak samma uppgifter som och bl.a. vara ett organ för fort- löpande erfarenhetsutbyte när det gäller mediekontakter och föra ut ny kunskap till domstolarna. (i förekommande fall ) ska ha det övergripande ansvaret för utbildningen av domare i medie- frågor och tillsammans med mediegruppen utarbeta innehållet i denna utbildning. Verket ska också uppmärksamma talespersonen för Domstolar på frågor som kan föranleda initiativ från talespersonen. En presstjänst hos ska fungera som startpunkt för journalister och andra som har frågor om verksamheten i dom- stolarna, upprätthålla pressjour och vid behov ge enskilda domare råd och stöd inför mediekontakter. En nyhetsredaktion hos ska internt och externt bevaka flödet av information som rör domstolarna. En talesperson för Domstolar ska vara en person som kan företräda domstolarna och informera om domstolsverksamhet i rikstäckande etermedier och genom klargörande insändare och artiklar i rikstäckande tidningar. Domstolarnas kontakter med medierna I direktiven framhålls att domstolarnas kommunikation med med- borgarna genom att tillhandahålla information från domstolarna till massmedierna är en faktor av särskilt stor betydelse för med- borgarnas förtroende för domstolarna. Det påpekas att det är ange- läget att det förmedlas saklig och korrekt information om verk- samheten som bedrivs inom domstolarna. I direktiven uppmärksammas att även domar som är helt oklan- derliga ur ett strikt juridiskt perspektiv ibland utsätts för häftig kritik i den allmänna debatten, eftersom det kan vara svårt att för- stå domstolarnas resonemang. En sådan negativ beskrivning sägs ibland kunna bero på att domarna inte är tillgängliga för att förklara innebörden av ett avgörande. En betydelsefull faktor för förståelsen av domstolarnas verksamhet är således enligt direktiven informa- tionen från domstolarna till massmedierna. Enligt direktiven finns det nu anledning att kartlägga hur dom- stolarna organiserat sina kontakter med medierna och närmare över- väga vilka lösningar som bör väljas . Utredningens kart- läggning och överväganden ska redovisas på ett sådant sätt att de kan ligga till grund för domstolarnas fortsatta arbete med dessa frågor. I detta avsnitt redovisar vi översiktligt mediernas roll och arbetssätt m.m. . Som bakgrund till våra förslag är det viktigt att ge en bild av hur medielandskapet ser ut och villkoren för journalisternas arbete. Medierna är för de allra flesta människor den viktigaste källan till information och kunskap om samhällsfrågor och de har däri- genom en stor betydelse för allmänhetens förtroende för domstolarna, se om förhållandet kunskap och förtroende i avsnitt 2.TPF1FPT 1TP PT För en mer mångsidig och detaljerad bild av det svenska mediesystemet, se m.fl. (2008). Domstolarnas kontakter med medierna 6.3.2Mediernas genomslagskraft och betydelse Medie- och nyhetssystemet har expanderat på ett sätt som innebär att i princip samtliga människor numera nås av delar av nyhetsflödet. Inte bara för medborgarna i allmänhet utan också för journalister och i viss mån politiker är medierna den viktigaste källan till information och kunskap om samhällsfrågor.TPF2FPT Det är alltså genom medierna som människor huvudsakligen in- hämtar information som de är intresserade av eller behöver för att kunna bilda sig egna uppfattningar i olika samhällsfrågor. De som arbetar inom medierna som redaktionsansvariga och journalister måste emellertid ständigt välja vad som ska uppmärksammas och hur verkligheten eller aspekter av den ska beskrivas eller gestaltas. Det sagda brukar uttryckas på det sättet att det finns ett överskott på information som det finns ett underskott av uppmärk- samhet bland människor. I och med att medierna har nyckeln till människors uppmärk- samhet får de en maktposition i kommunikationen mellan sam- hällets olika aktörer, medborgare och medierna själva. De aktörer som genom medierna vill nå människor tvingas därför att anpassa sig till medierna och mediernas sätt att fungera. Denna företeelse brukar kallas medialisering. Härmed avses att aktörerna anpassar sina budskap när det gäller urval, presentation, form, rytm, tempo och ofta även innehåll efter strävan att vinna så stort och gynnsamt medialt utrymme som möjligt.TPF3FPT Medierna har flyttat fram sina positioner vad gäller makten över presentationen av samhällsfrågor. Härmed avses makten över dels dagordningen, dvs. vilka ämnen som ska tas upp i det offentliga samtalet, dels vilken innebörd eller mening som frågan ska ges.TPF4FPT Härutöver brukar man tala om beskrivningsmakten, som handlar om att kunna etablera en viss tolkning av verkligheten som den rätta, rimliga och sanna.TPF5FPT 2TP PT Jfr Demokratibarometer 2002. Demokratibarometern är en nationell enkätundersökning med medborgare, journalister och politiker. 3TP PT (1990). 4TP PT McCombs & (1972), (1989). 5TP PT (1994). Domstolarnas kontakter med medierna 6.3.3Det svenska mediesystemets uppbyggnad Inom medieforskningen har man ansett sig kunna urskilja tre huvud- modeller för den demokratiska världens mediesystem.TPF6FPT brukar betraktas som urtypen för den nordeuropeiska demokratiskt-kor- porativa modellen.TPF7FPT Ett huvuddrag för denna modell är historiska, om än försvagade, band mellan tidningar och politiska partier, ett annat det förhållandet att dagspressen når stora läsargrupper. Det finns också andra band mellan medierna och det politiska systemet. Staten bedriver fortfarande en någorlunda aktiv mediepolitik med flera instrument, bl.a. presstöd, public service och sändningstill- stånd för marksänd radio och television. råder en blandmodell där både kommersiella intressen och offentlig kontroll gör sig gällande.TPF8FPT Ett annat karaktäristiskt drag för det svenska mediesystemet är att journalistkåren präglas av en hög grad av professionalisering, en stark konsensus om yrkesnormer och en hög nivå av journalistisk autonomi. Systemet kännetecknas också av ett utvecklat samarbete mellan aktörer som journalistförbund och ägarorganisationer samt en övergripande ideologi om journalisten som medborgarnas tjänare som verkar för allmänintresset.TPF9FPT Dagspressen, som räknat i omsättning är det största mediet, är helt och hållet privatägd. Inom televisionen har privat TV och public service-TV numera i stort sett samma ekonomiska volym. Totalt sett har dock privat TV något högre publikandel än public service. Inom radion är public service fortfarande störst, vad avser såväl publik som ekonomisk omslutning. Dagspressens totala omsättning är större än både radions och televisionens. Inom den privata sfären dominerar ett mindre antal stora kon- . Svenska medier kännetecknas härvid av en relativt hög grad av korsägande, överlappande ägarskapsstrukturer mellan huvudaktör- erna på det audiovisuella området samt samarbetsavtal mellan press 6TP PT McQuail (2003). 7TP PT De båda andra modellerna är medelhavsmodellen, som kännetecknas av polariserad pluralism, och den liberala nordatlantiska. Se (2004). 8TP PT och (2004). 9TP PT (2004). Domstolarnas kontakter med medierna och etermedier där bolag inom bägge sektorer kontrolleras av samma grupp.TPF10FPT Ägandet är – vid sidan av hur mycket som ägs av vem – också en fråga om vilka ägarna är och vad som är deras mål med ägandet. I finns en tradition av ägare med starkt uttalade publicistiska och ofta också politiska värderingar. Även den svenska medie- branschen har dock fått nya aktörer som ofta drivs av andra mål än traditionellt publicistiska. Med skärpta avkastningskrav på en glo- baliserad mediemarknad blir journalistiken i medieföretagen ett kon- kurrensmedel i kampen om marknadsandelar.TPF11FPT 6.3.4Journalistik – ideal och verklighet Journalistiken i mediernaTPF12FPT fullgör tre uppgifter som är särskilt ange- lägna för den fria åsiktsbildningen, nämligen att förse medborgarna med sådan information att de fritt och självständigt kan ta ställning i samhällsfrågor, att granska de inflytelserika i samhället samt att låta olika åsikter och kulturyttringar komma till tals.TPF13FPT För att jour- nalistiken ska kunna fullgöra dessa uppgifter krävs att den strävar efter att ge så allsidiga och sanningslika bilder av verkligheten som möjligt. Det leder i sin tur till att journalistiken måste ha metoder för att sortera all möjlig information och för att separera informa- tion från desinformation.TPF14FPT Vissa medieforskare menar att det är rimligt att ställa åtmin- stone sju krav på ett medieinnehåll som kallas journalistiskt och vars syfte är att informera. Dessa krav är attU U tillämpa principen om två av varandra oberoende källor, attU U vara i huvudsak beskrivande och – i den mån tolkningar förekommer – attU U tydligt skilja mellan fakta å ena sidan och tolkningar och spekulationer å den andra, attU U alltid tydligt skilja mellan bekräftade och obekräftade uppgifter, attU U vara tydlig med vilka källor som använts, attU U inte dramatisera på ett 10TP PT (2007). 11TP PT (1994). 12TP PT Journalistik och medier är inte synonymer. Till skillnad från medier handlar journalistik om en specifik form av medieinnehåll vid sidan om andra genrer som exempelvis underhållning, konsumentinformation och börsnoteringar. 13TP PT betänkande Vårt dagliga blad – Stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37) s. 156. 14TP PT De svenska etiska reglerna för press, radio och TV genomsyras också av ett sådant här tänk- ande, se Spelregler för Press TV Radio (2001). Domstolarnas kontakter med medierna sätt som suddar ut gränsen mellan fakta och fiktion samt attU U inte anspela på allmänt hållna stereotyper och fördomar på ett sätt som bidrar till att de sprids och förstärks.TPF15FPT Granskningsidealet och en strävan att enkelt förklara kompli- cerade händelser har en stark ställning inom den svenska journalist- kåren. Föreställningarna om den goda journalistiken är dessutom anmärkningsvärt samstämmiga mellan journalister i dagspress, kom- mersiell radio och TV, public service, fackpress och populärpress.TPF16FPT Som en följd av bl.a. minskade annonsintäkter, ökade kostnader och försvagningen av traditionella läsar- och tittarlojaliteter har eko- nomiska målsättningar med tiden blivit allt viktigare för medieföre- tagen jämfört med parallella publicistiska mål med verksamheten.TPF17FPT Företagen har dock ett val, där den grundläggande frågan är om man ser journalistiken som mål eller medel.TPF18FPT Om journalistiken är medlet eller målet, beror på medieföretagens ställningstaganden och på redaktionernas förmåga att värna den redaktionella integriteten inåt. Samtliga medieföretag har en självklar strävan efter ekonomisk överlevnad, men medan vissa medieföretag satsar på ekonomisk vinst- maximering försöker andra balansera ekonomiska och publicistiska Enligt kritikerna leder kommersialiseringen till att medierna satsar allt mindre resurser på självständigt journalistiskt grävande eller sökande av nyheter, att billiga och enkla nyheter ges företräde framför viktiga men kostsamma nyheter, att journalistiken tar större hänsyn till publikens smak än till vad som kan vara viktigt för människor att veta, och att journalistiken anpassas till de publik- grupper som annonsörerna är mest intresserade av att nå. Det på- verkar även public service-medierna, för även om de inte kon- kurrerar med privata medier på annonsmarknaden så konkurrerar de om samma publik.TPF20FPT Enligt detta synsätt håller journalistiken på att tabloidiseras, sensationaliseras och dramatiseras.TPF21FPT För svenskt 15TP PT Nord m.fl. (2003). 16TP PT (2007). 17TP PT (1999). 18TP PT Wadbring (2004). 19TP PT (2000). 20TP PT (1994), (2004). 21TP PT Jfr Sparks och Tulloch (2000). Domstolarnas kontakter med medierna vidkommande är det främst inom kvällspressen och viss kommersiell radio och TV som denna utveckling är tydlig. Även de svenska journalisterna själva anser att arbetet som journalist förändrats och blivit mer kommersiellt. Det finns också en större acceptans inom kåren för kommersialisering än tidigare, låt vara att man i huvudsak är negativt inställd. Inställningen är i viss mån beroende av var man arbetar. Således anser journalister som arbetar på fristående produktionsföretag för olika medier, kommersiell TV och kvällspressen i större utsträckning att arbetet kommersialiserats och accepterar i högre grad denna utveckling än journalister som arbetar på t.ex. public service och tidskrifter.TPF22FPT Bilden av kommersialisering och sensationsjournalistik är emeller- tid inte entydig. Den mera populära karaktär som gör sig märkbar även i seriösa medier kan bredda läsekretsen. Mer sensationsinriktade tidningar har trots allt behållit politiskt opinionsbildande stoff. Oväntade konsekvenser kan också uppkomma. En helt kommersiellt motiverad och seriös produkt som Metro har exempelvis bidragit till att tidningen nått nya läsare bland invandrare och ung- domar. Med medielogik avses normer och rutiner som styr medieproduk- tionen och som i sin tur avsätter ett visst medieinnehåll.TPF23FPT Man får här skilja på faktorer som avgör vilka händelser som väljs ut att bli nyheter och metoder för hur journalister bearbetar händelser för att de ska fånga människors uppmärksamhet. Vilka händelser blir nyheter? Själva nyhetsbegreppet sägs innehålla tre grunddimensioner. Nyheter handlar enligt dessa om olika former av avvikelser från ett slags normaltillstånd samt rör saker som är socialt betydelsefulla och sådant som är nytt och geografiskt nära.TPF24FPT I studier av vad som karaktäriserar händelser som väljs ut till huvudartikel har konsta- terats att sannolikheten ökar ju mer händelsen behandlar politik, ekonomi, olyckor eller brott. Andra saker som ökar sannolikheten 22TP PT Wadbring (2007). 23TP PT Altheide & Snow (1979). 24TP PT Shoemaker m.fl. (1987). Domstolarnas kontakter med medierna att en viss händelse väljs ut till huvudartikel är kort geografiskt och kulturellt avstånd, att händelsen är sensationell och överraskande, att den handlar om enskilda elitpersoner, att den utspelas men som del av ett tema, att den har negativa inslag eller att den har elitpersoner som källor.TPF25FPT Störst betydelse för nyhetsvärdet har, enligt journalisterna själva, att händelsen är sensationell, oväntad eller dramatisk och spännande och därmed intressant för publiken. Av mindre betydelse är redak- rutiner som t.ex. att det finns ett bra pressmeddelande eller att händelsen intresserar redaktionsledningen. Däremot anses det ha stor betydelse för nyhetsvärdet att uppgifter kommer från en officiell eller annars trovärdig källa. Minst betydelse för nyhets- värdet har faktorer som handlar om att händelsen är viktig för publiken.TPF26FPT Hur bearbetas händelser för att bli nyheter? Att en händelse uppfyller några av de kriterier för vad som skapar nyheter är inte alltid tillräckligt för att händelsen verkligen ska bli en nyhet. Händelsen bör också ha sådana egenskaper att den kan bearbetas och på det sättet uppfattas som intressantare för männi- skor än den var från början. De bearbetningstekniker som medierna brukar sägas använda för att fånga sin publik och hålla kvar in- tresset är i huvudsak följande.TPF27FPT 1.Tillspetsning – en händelse eller ett uttalande som i sig är till- spetsat eller som av journalisten går att spetsa till har större för- utsättningar att bli nyheter. Källan eller journalisten måste med andra ord formulera sig kort, klart och tydligt. 2.Förenkling – komplexitet måste ersättas av förenklingar. Det får alltså inte finnas för många argument och nyanseringar. 3.Polarisering – polarisering och konflikter fångar uppmärksamhet. De väcker känslor och förenklar också ofta olika uppfattningar i en fråga. 25TP PT (1985). 26TP PT Ghersetti (2007). 27TP PT (1978, 1983), Strömbäck (2000). Domstolarnas kontakter med medierna 4.Intensifiering – ett häftigt utbrott, strejker, våld och annan dra- matik är spännande. De ger också möjlighet till ett levande och intresseväckande berättande. 5.Konkretisering – att uppmärksamma det som är konkret eller konkretisera det som egentligen är abstrakt är två sätt att fånga människors uppmärksamhet. 6.Personifiering – få saker intresserar människor lika mycket som andra människor. Att lyfta fram enskilda personer är ett enkelt sätt att möjliggöra identifikation. 7.Stereotypisering – stereotyper använder vi oss av för att spara tid och kraft när vi tar till oss ny information. Medierna använder också stereotyper i nyheterna för att vi lättare ska känna igen oss. Även här handlar det följaktligen om en form av identi- fikation. Vi tar helt enkelt lättare till oss det vi känner igen. Vilka bearbetningstekniker man använder sig av skiljer sig kraftigt åt mellan olika medier. Den allmänt sett viktigaste och för den moderna journalistiken mest utmärkande bearbetningstekniken torde dock vara tendensen till personifiering. Hur redaktionerna är organiserade varierar mellan olika medier och olika medieslag. Varje redaktion har dock en ansvarig utgivare. För tidningar kan det, enligt lag, bara finnas en ansvarig utgivare, medan det kan finnas flera ansvariga s.k. programutgivare inom radio och TV. För tidningsföretag och deras redaktioner har normalmodellen varit att det finns en chefredaktör med ett övergripande ansvar för publicistiska och redaktionella frågor och en verkställande direktör med ansvar för annonser, teknik och andra ickepublicistiska upp- gifter. Denna modell förekommer fortfarande, men har det pågått en utveckling som innebär att det blir allt vanligare att den verkställande direktören är företrädare för hela tidningen. En grundläggande förändring på flertalet tidningsredaktioner är att den politiska chefredaktören är under avveckling och att chefredaktörer har en allmänjournalistisk bakgrund. På nivån under ansvariga utgivare, chefredaktörer och verkställande direktör finns nyhets- och redaktionschefer med ett övergripande ansvar för nyhetsproduktionen som helhet. Därutöver finns det nyhets- och redaktionschefer för Domstolarnas kontakter med medierna sportredaktion, kulturredaktion, ekonomiredaktion och andra delar som kan finnas inom en redaktion. Det är främst chefredaktören som, tillsammans med redaktions- och nyhetschefer, i det dagliga arbetet definierar nyhetsredaktionens uppdrag och normer.TPF28FPT Det sker genom uppdragen som delas ut på de morgon- eller redaktionsmöten där dagens arbeten planeras. På de uppdragslistor som tas fram utpekas inte bara uppdragen utan dessa åtföljs ofta av en uttalad vinkel, som talar om vad det är som gör den möjliga nyheten journalistiskt intressant. Genom denna ordning socialiseras journalister in i ett speciellt sätt att tänka, se på världen och värdera nyheter. Socialiseringen förstärks genom de signaler som sänds ut när vissa nyheter placeras på förstasidan och de viktigaste nyhetssidorna, medan andra placeras på sämre nyhets- platser. Socialiseringsprocessen omfattar även redigerarna, en yrkes- grupp som vanligen inte syns utåt, men vars arbete har stor betydelse för den slutliga journalistiska produkten. Motsvarande gäller TV- och radionyheter. Ledningen bidrar därmed till att forma en redak- tionell kultur med åtföljande nyhetsvärderingar.TPF29FPT I jämförelse med journalistikens organisering i många andra länder har svenska journalister en stor frihet i förhållande till redaktionen. När ett uppdrag har lagts ut på en journalist, är det i regel jour- nalisten själv som avgör vilka som ska intervjuas, vilka fakta som behöver letas upp eller kontrolleras, och hur artikeln eller inslaget ska vinklas. När artiklarna och inslagen är färdiga gör nyhetscheferna eller deras motsvarigheter sällan några större ingrepp i artiklarna och inslagen.