sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — Enligt andra stycket ska sambor och personer som registrerat partnerskap likställas med makar. Med registrering av partnerskap avses registrering enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Av tredje stycket framgår att om det kommer fram omständig- heter som gör det sannolikt att två personer är sambor, ska dessa likställas med sambor, om inte den som ansöker om ersättning eller som sådan ersättning betalas ut till visar att de inte är sambor, jfr 3 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Bestämmelsen reglerar nedsättning av introduktionsersättningen i vissa fall. I bestämmelsens första stycke anges att introduktions- ersättningen får sättas ned helt eller delvis (1) om den enskilde utan godtagbart skäl inte följer den upprättade utvecklingsplanen och inte deltar i anvisad introduktionsverksamhet, eller (2) om den enskilde utan godtagbart skäl uteblir från svenskundervisning, samhällskunskap, förberedande arbetsinsatsåtgärder eller annan kompetenshöjande verksamhet som anvisats honom eller henne. Reglerna följer i huvudsak de regler som gäller för arbetstagare. Godtagbart skäl kan vara frånvaro pga. exempelvis sjukdom, vård av sjukt barn, föräldraledighet, vård av anhörig, läkar- och tandläkar- besök eller annan sådan särskild omständighet. Även ledighet för enskild angelägenhet, såsom nära anhörigs dödsfall/begravning eller ledighet för inskolning av barn i förskola eller liknande omständig- het bör anses vara godtagbara skäl till att utebli från verksamhet inom ramen för introduktionsprogrammet. Vid sjukdom, vård av sjukt barn eller anhörig i bör läkarintyg krävas. Skäl som ej är godtagbara kan vara att t.ex. inte följa utvecklings- planen, att inte delta aktivt i introduktionsprogrammet, att inte komma på bokade besök och att inte meddela frånvaro, se vidare avsnitt 2.3.1. En utlänning som inte har ett godtagbart skäl bör således få del- vis nedsättning som en första åtgärd. En utlänning som har fått delvis nedsatt introduktionsersättning och som utan godtagbart skäl även fortsättningsvis inte följer den upprättade utvecklingsplanen och inte deltar i anvisad introduktionsverksamhet bör få sin ersätt- ning helt nedsatt. Detsamma gäller för utlänning som utan god- tagbart skäl uteblir från svenskundervisning, samhällskunskap, förberedande arbetsinsatsåtgärder eller annan kompetenshöjande verksamhet som anvisats honom eller henne. Därutöver får introduktionsersättningen enligt andra stycket första meningen sättas ned i den omfattning som den enskilde får förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Utgångs- punkten är att det inte ska utgå dubbla ersättningar för samma aktivitet eller kostnader. Inkomster från t.ex. arbetsmarknads- utbildningar eller ersättning ur socialförsäkringssystem ska därför påverka introduktionsersättningens storlek. Barnbidrag ska dock inte påverka introduktionsersättningens storlek. Introduktions- ersättningen ska således sättas ned i den omfattning som den enskilde får förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Exempel på sådana förmåner är föräldrapenning och sjuk- eller aktivitetsersättning. Enligt andra stycket andra meningen får introduktionsersätt- ningen även sättas ned för tid under vilken en utlänning förvärvs- arbetar inom tiden för introduktionsprogrammet. En utlänning är också skyldig att anmäla förändringar som kan påverka rätten till och storleken av introduktions-, bostads- och barnersättning, se 12 §. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.3. Bestämmelsen reglerar en skyldighet för en nyanländ utlänning som beviljats ersättning enligt denna lag att anmäla förändringar i fråga om inkomst och andra förhållanden som kan påverka rätten till ersättning och storleken av denna. För mycket utbetald ersätt- ning till följd av att utlänningen inte anmält förändring före utbe- talning kan medföra återbetalningsskyldighet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 2.3.4. Denna paragraf reglerar den enskildes återbetalningsskyldighet av felaktigt utbetald introduktionsersättning eller ersättning som betalats ut med för högt belopp. /Arbetsför- medlingens krav på att få tillbaka introduktionsersättning som har betalats ut förutsätter att det har skett en eller flera felaktiga utbe- talningar. Till grund för en utbetalning ligger alltid ett förvaltnings- beslut, enligt vilket den enskilde beviljats introduktionsersättning. Bestämmelserna i paragrafen överensstämmer med de regler som gäller för återkrav enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (20 kap.). Det har ansetts självklart att människor som erhållit ekonomiskt stöd genom att lämna oriktiga uppgifter eller som underlåtit att lämna uppgifter om sina ekonomiska förhållanden ska återbetala detta stöd. Återbetalningsskyldighet bör föreligga även om den enskilde inte har haft för avsikt att framkalla den fel- aktiga utbetalningen. I paragrafens första stycke föreskrivs att om någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att lämna uppgifter eller på annat sätt förorsakat att introduktionsersättning lämnats obehörigen eller med för högt belopp, ska /Arbetsförmedlingen återkräva vad som har betalats ut för mycket. Enligt detta stycke blir den enskilde återbetalningsskyldig om han eller hon har föror- sakat den felaktiga utbetalningen. Han eller hon behöver i detta fall inte ha insett eller bort inse konsekvenserna av sitt handlande. Återbetalningsskyldighet föreligger således även om den enskilde på annat sätt än genom oriktiga uppgifter eller underlåtelse att full- göra uppgiftsskyldighet har förorsakat att introduktionsersättning utgått obehörigen eller med för högt belopp. Denna grund för återbetalningsskyldighet bör tillämpas mycket restriktivt. När det väl har konstaterats att den enskilde förorsakat den felaktiga utbetal- ningen föreligger strikt ansvar. /Arbetsförmedlingen kan dock beakta t.ex. orsaken till underlåtelsen eller visst beteende som förorsakat felaktig utbetalning vid prövning av om den enskildes återbetalningsskyldighet ska efterges enligt tredje stycket. I paragrafens andra stycke föreskrivs att om någon i annat fall än som avses i första stycket obehörigen eller med för högt belopp fått introduktionsersättning och han eller hon skäligen bort inse detta, ska /Arbetsförmedlingen också återkräva vad som har betalats ut för mycket. Enligt detta stycke blir den enskilde återbetalningsskyldig endast om han eller hon har insett eller skäligen bort inse att han eller hon uppburit ett felaktigt belopp. Har återbetalningsskyldighet ålagts någon enligt första eller andra stycket, får /Arbetsförmedlingen vid senare utbetalning till honom eller henne innehålla skäligt belopp av den introduktionsersättning som utgått för mycket. Det kan uppkomma situationer där /förorsakar felaktiga utbetalningar, men där den enskilde borde ha insett att betalningen varit felaktig. Av rätts- praxis när det gäller återbetalningsskyldighet med stöd av lagen om allmän försäkring framgår att en försäkrad skäligen bör ha insett att det utbetalade beloppet varit felaktigt t.ex. när dubbla ersättningar betalats ut eller när det skett en felräkning så att det belopp som har utbetalats har blivit alldeles för högt. När det utbetalade beloppet överstiger ett tidigare meddelat skriftligt beslut om introduktionsersättning bör den enskilde också skäligen ha insett att en felaktig utbetalning gjorts. Rättspraxis beträffande tolkningen av felaktig utbetalning av socialförsäkringsförmån tjänar som vägledning för / Arbetsförmedlingens beslut om återkrav av en felaktig utbetalning. /Arbetsförmedlingen bör inte vidhålla sina ersättningsanspråk, om detta leder till att den ersättningsskyldige kommer att sakna medel för sin eller familjens försörjning eller annars synnerliga skäl talar mot att göra anspråket gällande. stycket anges således att /Arbetsförmedlingen har möjlighet att helt eller delvis efterge skyldighet att återbetala introduktionsersättning. Verkets/förmedlingens prövning av frågan om ersättning har inte knutits till några särskilda förutsättningar. Verket/förmedlingen får således fritt pröva om eftergift ska ske eller inte. Beslut om återkrav får överklagas till länsrätten, 4 kap. 4 §. Enligt bestämmelsen får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela föreskrifter om introduktions-, bostads-, och barnersättningens storlek. Bestämmelsens första stycke slår fast att ska utöva tillsyn över introduktionslotsarnas verksamhet enligt denna lag. ska därvid följa lotsarnas tillämpning av denna lag. tillsynsverksamhet ska syfta till att säkerställa att de insatser eller tjänster som lotsen erbjuder nyanlända är av god kvalitet. Tillsynen innebär att ska granska att lotsen uppfyller de krav som framgår av denna lag samt till lagen hörande förord- ningar och eventuella föreskrifter. I uppdrag ingår därför att tillse att lotsen verkligen arbetar för att uppnå lagens ändamål, dvs. att ge nyanlända utlänningar bästa möjliga förutsätt- ningar att snabbast möjligt få en bostad, en reguljär sysselsättning, kunskaper i svenska språket samt förutsättningar för att bli delak- tiga i samhällslivet och att stärka deras möjligheter till delaktighet i yrkes- och samhällslivet och ekonomisk självständighet. I andra stycket anges att , utöver tillsynsuppdraget, ska arbeta med att främja samverkan mellan lotsar, , Arbetsförmedlingen, kommuner, andra samhällsorgan och privata aktörer som arbetar med introduktion av nyanlända, och även i övrigt se till att lotsarna fullgör sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Bestämmelserna om tillsyn behandlas i avsnitt 2.2.8. och 2.7.2. Bestämmelsen innebär att inte kan besluta om sank- tioner vid missförhållanden i enskild verksamhet som står under tillsyn. ska anmäla missförhållanden till /Arbetsförmedlingen som får vidta erforderliga åtgärder. Bestämmelsen reglerar överklagande av beslut enligt denna lag. Sedvanliga regler om överklagande tillämpas. Genom den nya bestämmelsen i 22 a § förvaltningslagen (1986:223) gäller som huvudregel att förvaltningsmyndigheters beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om inget annat är föreskrivet. Enligt samma bestämmelse gäller detta dock inte beslut i ärenden som gäller meddelande av föreskrifter som avses i 8 kap. regerings- formen och det inte är fråga om prövning i högre instans efter överklagande (20 § första stycket 5 förvaltningslagen). Migrations- verkets/Arbetsförmedlingens beslut får således överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Beslut som fattas av /Arbetsförmedlingen vid tillämpning av lagen (200x:xxx) om valfrihetssystem (LOV) får överklagas enligt vad som föreskrivs i 10 kap. 1-2 §§ LOV. Enligt bestämmelserna får en introduktionslots som anser sig ha lidit eller kan komma att lida skada på grund av att / Arbetsförmedlingen brutit mot den föreslagna lagen om valfrihets- system i en allmän förvaltningsdomstol ansöka om rättelse. Bestämmelsen i 10 kap. 1 § LOV innebär att en lots kan klaga på att det föreligger fel i annonseringen, i förfrågningsunderlaget eller att myndigheten i övrigt inte uppfyllt bestämmelserna i lagen. Vid denna typ av överträdelse föreligger ingen preskriptionsfrist för ansökan om överprövning. Bestämmelsen i 10 kap. 2 § LOV innebär att en leverantör som inte blivit godkänd av / Arbetsförmedlingen har rätt att begära överprövning av beslutet. Domstolen ska då göra en bedömning av huruvida leverantören uppfyller kraven som ställs i förfrågningsunderlaget. Om leveran- tören enligt domstolens bedömning uppfyller kraven ska domstolen besluta om rättelse. /Arbetsförmedlingen ska där- efter vidta rättelse i enlighet med domstolens dom. Vid ett negativt beslut har leverantören på sig att begära rättelse i allmän förvaltningsdomstol. Det innebär att preskriptionsfristen för ett negativt beslut är samma som vid förvaltningsbesvär. De föreslagna bestämmelserna gäller inte för godkända lotsar som tecknat avtal med /Arbetsförmedlingen. En godkänd intro- duktionslots kan således inte ansöka om rättelse eftersom denne inte lidit eller kan komma att lida skada. Om / Arbetsförmedlingen under avtalstidens gång bryter mot sina förpliktelser har den förfördelade lotsen möjlighet att få sin sak prövad enligt de civilrättsliga regler som står till buds i svensk lag- stiftning, se vidare SOU 2008:15 s.141ff. Denna lag träder i kraft XX, då lagen (1992:1068) om introduktions- ersättning ska upphöra att gälla. Under högst efter det datum då denna lag träder i kraft får /Arbetsförmed- lingen ge kommunen de uppgifter som enligt denna lag åläggs introduktionslotsen. 6.2Förslaget till lag om kommunernas ansvar för bosättning av vissa nyanlända utlänningar med kommentar Lagen reglerar kommunens ansvar och skyldighet att ta emot vissa nyanlända utlänningar för bosättning. Lagen behandlas i avsnitt 2.6.2. Paragrafen anger vilka utlänningar som kommunerna ska ansvara för enligt denna lag. De kategorier av nyanlända utlänningar som anges är samma personkrets som enligt 2 § lagen (1992:1068) om introduktionsersättning får beviljas introduktionsersättning och som också berättigar en kommun statlig ersättning enligt 3 § för- ordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Den föreslagna lagen om bosättning för vissa utlänningar (bosättningslagen) gäller således för personer som har överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut (s.k. kvotflyktingar) och personer som har fått uppehållstillstånd på grund av att de är flyktingar, skyddsbehövande i övrigt eller på grund av att synnerli- gen ömmande omständigheter har ansetts föreligga. Även anhöriga till dessa kategorier av personer omfattas, under förutsättning att de ansökt om uppehållstillstånd efter det att den person de har anknytning till togs emot i en kommun. Enligt bestämmelsen ska vid behov anvisa utlän- ningar som omfattas av denna lag plats i en kommun. Bestäm- melsen innebär att kan anvisa utlänningar till de platser som kommunerna har kommit överens om och som fastställts av enligt 5 §. Det har då inte någon betydelse huruvida en person tidigare har bott i anläggningsboende (ABO) eller i eget boende (EBO). Ansvaret att anvisa plats i en kommun gäller således för alla som omfattas av denna lag. Att anvisning ska ske vid behov innebär att någon anvisning som regel inte kommer att ske automatiskt, utan att den enskilde måste anmäla sitt behov av att bli anvisad en plats i en kommun till . Anmälan ska ha inkommit till från den dag som uppehållstillstånd beviljats. Detta gäller naturligtvis i första hand för dem som bor i . För de flesta personer som bor i kan behovet av att bli anvisad en plats antas föreligga automatiskt eftersom de faktiskt saknar en egen bostad. Skyldigheten för att anvisa nyanlända en plats är tänkt att gälla vid endast ett tillfälle. Det innebär att en utlänning som efter anvisning har flyttat till en kommun och därigenom utnyttjat sin rätt att få en plats i en kommun anvisad inte ska kunna vända sig till på nytt för att få en annan plats anvisad. Bestämmelsen kommer att ha störst betydelse för personer som bor i . En utlänning som bott i kan således vända sig till om han eller hon vill ha hjälp med att flytta till en annan kommun där kanske förutsättningarna för att få en bra bostad och arbete är betydligt bättre än i den kommun han eller hon först bosatte sig . Enligt bestämmelsen ska fastställa ett s.k. rikstal, dvs. hur många personer som omfattas av denna lag som beräknas få uppehållstillstånd i landet . Vid ändrade förhållanden ska rikstalet ändras av så snart de ändrade förhållandena kommit till kännedom. Paragrafens första stycke anger att , utifrån det rikstal som fastställt enligt 3 §, ska meddela Migrations- verket ett s.k. länstal, dvs. antalet nyanlända som kan tas emot för bosättning inom länet. Länstalet ska meddelas som verket bestämmer. Enligt andra stycket ska därefter, efter samråd med Arbetsförmedlingen, fastställa slutligt länstal enligt första stycket. Det länstal som meddelat enligt första stycket utgör sålunda endast en rekommendation som inte är bundet vid. Enligt bestämmelsen ska dock vid fastställandet av slutligt länstal beakta underlag enligt första stycket. I tredje stycket anges att fastställt slutligt länstal enligt första och andra styckena kan ändras av vid ändrade förhål- landen. Oförutsedda händelser i världen som påverkar flykting- strömmen och antalet asylsökande som kommer till är exempel på sådana omständigheter som kan motivera att de av fastställda länstalen bör ändras. Paragrafens första stycke anger att tillsammans med kommunerna inom länet, utifrån det länstal som fastställt enligt 4 §, ska avtala om och slutligt fastställa ett s.k. kommuntal, dvs. antalet nyanlända som ska tas emot för bosättning inom respektive kommun i länet. Om samtliga kommuner inom länet inte är överens och inte ingår ett sådant avtal ska fastställa slutligt kommuntal för varje kommun inom länet. Enligt andra stycket ska kommuntalen meddelas som bestämmer. Enligt tredje stycket kan fastställt slutligt kommuntal ändras av vid ändrade förhållanden. Maj:ts proposition till med förslag till lag om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling, m.m.; given . 1975/76:209 Regeringens proposition 1975/76:209 om ändring i regeringsformen; beslutad . Förordning (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Centrala författningssamling, CSNFS 2006:7 och och praxis för studiemedel /2008. Allmänna råd om statens ersättning för flykting- mottagande, . (SOU) samt andra departementsskrivelser m.m. SOU 2002:14 Statlig tillsyn, Granskning på medborgarnas uppdrag, delbetänkande av . SOU 2003:75 Etablering i , möjligheter och ansvar för individ och samhälle, betänkande av Utredningen om flyktingmottagande och introduktion. SOU 2006:78 Hälsa vård och strukturell diskriminering, rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:79 Integrationens svarta år, slutbetänkande av Utred- ningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:87 Arbetskraftsinvandring till – förslag och konse- kvenser, slutbetänkande av kommittén för arbetskraftsinvandring. SOU 2007:02 Från socialbidrag till arbete, betänkande av Utred- ningen från socialbidrag till arbete. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft, betänkande av . SOU 2007:37 Vård med omsorg, betänkande från Delegationen för mångfald inom vård och omsorg. SOU 2007:66 Rörelser i tiden, slutbetänkande av utredningen om den statliga folkrörelsepolitiken . SOU 2008:14 Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? Bilaga 6, . SOU 2008:15 LOV att välja – lag om Valfrihetssystem, betänkande av . SOU 2008:17 Frivux - Valfrihet i vuxenutbildningen, betänkande av Utredningen om en fristående vuxenutbildning. DS 2007:04 Arbetsutbud och sysselsättning bland personer med utländsk bakgrund. DS 2008:19 Sfi-bonus – stimulans för nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska. Integrations- och jämställdhetsdepartementet, Förslag till överens- kommelse mellan regeringen och idéburna organisationer inom det sociala området, . , Förslag till nya arbetssätt för att utveckla RK:s förmåga att förverkliga regeringens politik (dnr Fi 2006/2687). , Utrikesfödda på arbetsmarknaden, . , , Introduktion för nyanlända invandrare och flyk- tingar. En kunskapsöversikt av bristerna i den svenska introduk- tionspolitiken och en belysning av den svenska introduktions- modellens särart, 2007:10, NTG – Asyl & Integration. , , Introduktion och integration av nyanlända invandrare och flyktingar. Utredningar, granskningar, resultat och bristområden, Nr 7/2008, NTG – Asyl & Integration. , Vägledning 2004:2, version 8. Granestrand, , I . Om pressade politiker, flyk- tingar och ett land i förvandling. , och , , Vår författning, elfte uppl., 1998. (), Vad, för vem och hur gick det sen, rapport 2006:11. Integration – var god dröj, utvärdering av kommunernas introduk- tionsverksamhet, Rapportserie , 2004:01. , Rapport integration 2005 och 2006. , Ett förlorat år, indikatorer för nyanländas eta- blering i det svenska samhället, En studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader, 2007-03- 27, INT-23-06-1483. , Studier av frivilligorganisationers insatser för nyanlända , Rapport . , Integrationspolitikens resultat, på väg mot ett samlat system för uppföljning och analys vid 16 statliga myn- digheter, INT 2007:05. , Allmänna råd om statens ersättning för flykting- mottagande, . Myndigheten för skolutveckling, Nationell strategi för utbildning av nyanlända barn och ungdomar, Dnr 2006:487. NTG – Asyl & Integration, Det finns gränser, Artiklar, kommentarer och intervjuer om nationellt och europeiskt asylmottagande, 2007. , Statliga insatser för nyanlända invandrare, Dnr 31- 2005-0768 , och , , Utbildning och kunskaper i svenska. Framgångsfaktorer för invandrade? och Samhälle, 2007. SIOS: Samarbetsorgan för etniska organisationer i , På väg in. Vuxna i behov av stöd i svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv. , Ekonomiskt bistånd kvartal 1-4 2007. , Individuell mångfald. utvärdering och analys av det samordnade flyktingmottagandet 1991-1996. Rehabilitering eller utanförskap? Om sjuka nollplacerade med ekonomiskt bistånd, 2004. Kommuner och Landsting och , Kommunalekonomisk utjämning, en informationsskrift om 2005 års utjämningssystem för kommuner och landsting, 2005. Kommuner och Landsting, Samspel med civilsamhället, 2006. Kommuner och Landsting, Integration i arbetslivet, Introduktion – ett sätt att göra nyanlända delaktiga i svenskt arbets- och samhällsliv, 2007. Kommuner och Landsting, Introduktion av nyanlända – förslag till mål och modeller, 2007. Kommuner och Landsting, Introduktion av nyanlända – kartläggning av hinder, 2007. Kommuner och Landsting, Yrkesidentitet före etnicitet – Att synliggöra nyanländ kompetens, 2007. Var god dröj, Rapport 2002. Lov om integration af udlænding i (integrationsloven), nr. Udlændingeloven, LBK nr. Ministeriet for Flygtninge Invandrere og Integration, Vejledning, Ydelser efter integrationsloven, . Ministeriet for Flygtninge Invandrere og Integration, Vejledning, Introduktionsprogrammet m.v. efter integrationsloven, . Ministeriet for Flygtninge Invandrere og Integration, Vejledning, Finansiering af kommunernes opgaver vedrørende integration, danskuddannelse og repatriering, . Ministeriet for flygtninge, Indvandrere og Integration, Udlean- dinge- og integrationspolitikken i og udvalgte lande- Baggrundsrapport, . Lov om introduktsjonsordning og norskopplæring for nyankomne innvandrere (introduksjonsloven), nr. om fravær og permisjon ved nyankomne innvandreres deltakelse i introduksjonsordning, nr. om norskopplæring mv. om opplæring i norsk og samfunnskunnskap for nyankomne inn- vandrere, nr. om læreplan for voksne innvandrere. om læreplan i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere, 2005-09- 16 nr. Integrations- och mångfaldsdirektoratet, IMDI, med introduk- sjonsordning, Rapport 6/2006. Integrations- och mångfaldsdirektoratet, Integreringskart 2007 Arbeidsinnvandring – en kunnskapsstatus, Rapport 9/2007. Gesetz über den Aufenthalt, die Erwerbstätigkeit und die im Bundesgebiet (Afuenthaltsgesetz), , senast ändrad . Verordnung über die für Asuländer und Spätaussiedler (Integrationskursverordnung), . Bundesamt für Migration und Flüchtlinge (Federal Office for Migration and Refugees), Integration in , Dialogue. Home Office, , Marriage visas: Pre- entry English requirements for spouses, Consultation paper, . Home Office, , Highly skilled Migrants under the points based system, Statement of intent. Home Office, – Next steps. Home Office, A New Model for in , Consultation Paper. 4/2000, de 11 de enero, sobre derechos y libertades de los extranjeros en y su integración social.