sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — Jämfört med andra studiestödssystem underlättar det svenska systemet för äldre studenter att påbörja – eller komma tillbaka till – högskolestudier, vilket är en bidragande orsak till att studenter har en hög genomsnittsålder jämfört med de andra europeiska länderna. är också det europeiska land som har högst andel kvinnor i högre utbildning, men många andra länder har en liknande könsfördelning. är dessutom ett av endast fyra länder där av studenterna har barn.100 är dessutom det land som har den högsta andelen studenter som har förvärvsarbetat före högskolestudierna. Där- emot hamnar genomsnittligt när det gäller social sned- rekrytering. Generellt verkar det inte finnas något samband mellan ett högt totalt deltagande i högre utbildning och låg social sned- rekrytering. Jämfört med de andra europeiska länderna har de svenska studenterna den minsta inkomstspridningen. Detta beror på att studiemedlen spelar en stor roll och att t.ex. förvärvsinkomster följaktligen spelar betydligt mindre roll. Inget annat land kommer ens i närheten av de svenska studiemedlens stora betydelse. 100 Om inget annat anges, är uppgifterna i detta avsnitt hämtade från Eurostudent (2008). Boendekostnaderna står för en ovanligt hög andel av studenternas utgifter i . Detta beror till del på att svenska studenter inte betalar utbildningsavgifter, vilket annars kan vara en betungande utgift. Jämfört med andra europeiska studenter är svenska studenter mest missnöjda med sin ekonomiska situation. Ett gene- rellt mönster är att ju högre andel som studiemedlen står för av studenternas budget i ett land, desto mer missnöjda är studenterna med sin ekonomiska situation. Andelen förvärvsarbetande är något lägre bland svenska stu- denter än bland studenterna i genomsnitt i de undersökta länderna. De svenska studenternas genomsnittliga veckostudietid är 32 tim- mar, svenska studenternas totala arbetstid (förvärvsarbete och studier) är . 1.6.5Studiestödet i , och Studiestöden i , och är relativt lika det svenska. Trots likheterna finns viktiga skillnader. I detta avsnitt ges en särskild beskrivning av studiestöden i dessa nordiska länder.101 Grundläggande i konstruktionen av det danska studiestödet är det s.k. klippkortsystemet. Ett klipp i klippkortet motsvarar studiestöd för en månads heltidsstudier. Stödet kan betalas ut , även under sommarlov, sjukdom och graviditet. För videregående uddannelse (ung. eftergymnasial utbildning) kan studiestöd beviljas . För en given utbildning lämnas studiestöd för den normerade studietiden, samt tolv extra månader. En utbildning ger alltså rätt till ett klippkort med 60 klipp (4x12 plus 12 månader). Den som avlägger en examen snabbare än normalt kan få dubbelt stöd eller använda kvarvarande studiemedelsberättigande tid för annan utbildning. 101 Fakta är, om inte annat anges, hämtade från (2008). För mer information om studiestöden hänvisas till , , och Prövningen av studieresultat bygger på studieaktivitet. Den som ligger efter i sina studier med i förhållande till studieplanen anses inte längre vara studieaktiv och kan då normalt inte få studiestöd. En studerande som inte klarar studieaktivitetskraven kan få extra klipp i vissa situationer. Det gäller vid sjukdom eller andra särskilda förhållanden. Det gäller också om man arbetat i studerandeorganisation eller annat organ vid skolan. Man kan maximalt få tolv extra klipp av dessa skäl. Studiestöd ges under ungefär samma förutsättningar och med samma belopp till utbildning i utlandet som i . Vid utbildning i ges studiestöd efter samma bestämmelser som i , både för ungdomsutbildning och för högre utbildning. Vid utbildning i länder utanför ges som utgångspunkt bara studiestöd till högre utbildning. Studiestöd ges till utbildningar i utlandet som är offentligt erkända i studielandet och som skulle ha kunnat godkännas i , eller i de fall utbildningen ger yrkeskompetens som kan finna allmän användning i . Stöd ges alltså inte till förberedande språkkurser och andra kurser eller utbildningar, som inte i sig själva är kompetens- givande. Det ges bara i mycket begränsad omfattning stöd för att täcka skolavgifter (se dock nedan ang. det nya utlandsstipendiet). Studiestödet täcker inte kostnader för resor eller andra särskilda omkostnader. Utlandsstudiestöd lämnas till danska medborgare och i enlighet med EG-rätten. För att få utlandsstudiestöd måste man ha bott i minst två av . lämnas ett särskilt utlandsstipendium som är avsett att täcka undervisningsavgifter. Detta utlandsstipendium lämnas och för hela eller delar av undervisningsavgiften. Programmet med utlandsstipendium är särskilt riktat mot världens högst rankade universitet. Administrationen av studiestödet sköts i av Statens uddannelsesstøtte (SU) i , med cirka 140 anställda. har alltmera av hanteringen decentraliserats till skolorna som sköter huvuddelen av studiestödsadministra- tionen. Särskilda SU-medarbetare finns på högskolorna. införs dock ett helt elektroniskt ansökningsförfarande som återigen kommer att förändra administrationen. Återbetal- ningen av lån sköts av en annan myndighet, Økonomistyrelsen. I består studiestödet av studiepenning, bostadstillägg och statsgaranti för studielån. Statsborgen för studielån söks och med samma blankett som studiepenning och bostadstillägg. Statsborgen för studielån beviljas studerande, som inte har anmärkningar om försummade betalningar i kreditregistret. Den som har beviljats statsborgen för studielån kan ansöka om lån hos en bank. Banken beslutar om beviljandet av lånet. För en given examen är den maximala stödtiden den norm som satts för examen i fråga samt tio extra månader. Oförbrukade månader kan användas för andra studier. Stödtiden kan förlängas om det finns särskilda skäl. Studiestöd beviljas vanligen per läsår, men kan beviljas om studieåret pågår längre än så. För att få fortsatt studiestöd krävs studieresultat. Studiepresta- tionerna mäts i studiepoäng och man får fortsatt studiestöd om man i genomsnitt klarat av studieåtagandet. Även om genomsnittet beräknas för hela studietiden kan studiestödet dras in om den studerande inte uppnått några eller endast mycket svaga studieresultat under det senaste läsåret. Den studerande kan på nytt få studiestöd när han eller hon uppnått sådana studieresultat att studierna kan slutföras inom maximitiden. Trots svaga studieresultat kan utbetalningen fortsätta om det finns särskilda skäl, t.ex. egen eller närståendes sjukdom. Studiestödet kan återkrävas om den studerande inte uppnått några studieresultat alls under en termin. Studiestöd kan beviljas för studier utomlands om de motsvarar stödberättigade studier i eller ingår i en finländsk examen. Stöd beviljas inte för språkkurser eller andra förberedande studier. Bidragsbeloppet är detsamma för utlandsstuderande som för studerande i . Borgensbeloppet för lån möjliggör ett något högre studielån för utlandsstuderande än för studerande i . I administreras studiestödets bidrag, studiepenning och bostadstillägg av Folkpensionsanstalten (FPA) som även sköter administrationen av socialförsäkringar och pensioner. På hög- skolorna sköter studiestödsnämnderna det mesta av dessa uppgifter på FPA:s uppdrag och mot ekonomisk ersättning. FPA:s studie- stödscentral ansvarar för studiestödet till yrkeshögskolor och för studier utomlands. FPA beviljar även statsborgen för studielån men lånen sköts i övrigt av bankerna. Det norska studiestödet utbetalas till en början helt som lån, men omvandlas till bidrag (stipendium) om den studerande klarar sitt studieåtagande. Den som under två normala terminer ska studera 60 poäng får till en början studiestöd enbart i form av lån under ett studieår. Om den studerande klarar 60 poäng omvandlas av lånet till stipendium. Även för lägre studieresultat konverteras en mindre andel. Klarar den studerande mer så samlas dessa poäng i ett sparkonto som kan utnyttjas senare under utbildningen. Även om en studerande inte uppnått tillräckliga studieresultat kan en del av lånet göras om till bidrag om en studerande eller studerandes barn varit sjuka (efter en 14 dagars karensperiod görs hela lånet om till stipendium). Detsamma gäller om den studerande fått det särskilda födelsestipendium som också ingår i det norska studiestödet. Dessutom kan konvertering medges om en stude- rande blivit försenad i studierna på grund av funktionshinder eller arbetat på heltid inom en studerande- organisation eller annat organ vid högskolan. Studiestöd lämnas maximalt . Vanligen lämnas stöd . Förutom det tidigare nämnda systemet med konvertering av lån till bidrag, finns ytterligare krav på studieresultat för att bli beviljad nytt studiestöd. Utgångspunkten är att den studerande får studie- stöd för en utbildning. Resultatkravet innebär att den studerande får släpa efter med upp till gentemot den normerade studietiden och ändå få studiestöd. Studiestöd kan ges igen fr.o.m. terminen efter den termin då den studerande tagit igen resterande kurser. En studerande som släpar efter med studierna kan ändå få nytt stöd. Det kan bl.a. gälla om eftersläpningen beror på funktionshinder med ersättning från , barnfödsel eller på grund av sjukdom. Till utbildning i ett annat nordiskt land ges studiestöd efter samma regler som i . Till utbildning utanför kan stöd ges när utbildningen är jämngod med, eller kan ingå i, en norsk examen. Utlandsstudiestöd ges inte till annat än heltids- studier. Det är möjligt att få studiestöd för förberedande språk- kurser i länder utanför då undervisningsspråket inte är engelska. Givet vissa förutsättningar har utlandsstuderande rätt till grund- stöd, som ska täcka levnadsomkostnaderna, på samma nivå som de som studerar i . Stöd för undervisningsavgifter lämnas i form av bidrag med mellan av undervisningsavgiften beroende på utbildningsnivån. De studerande kan få ytterligare studiestöd i form av tilläggslån för att täcka ytterligare undervis- ningsavgifter. Utlandsstudiestöd lämnas till norska medborgare och vissa EES- medborgare. För att få utlandsstöd måste den studerande normalt ha bott i under minst två av . Det norska studiestödet hanteras av Statens lånekasse for uddanning (Lånekassen) med cirka 350 anställda, med huvud- kontor i och lokalkontor på fem platser i landet. Lånekassen har genomgått och genomgår fortfarande betydan- de förändringar, där verksamheten koncentreras till kärnuppgifter och vissa stödverksamheter läggs ut på andra organ. Lånekassen sköter även återbetalningen av lån, bortsett från kravverksamheten som sköts av Statens innkrevningssentral. 2Ökad genomströmning inom högskolan ska enligt direktiven utreda och föreslå hur studiemedlen kan användas för att öka genomströmningen inom den högre utbildningen. dels att de studerandes skuldsättning ska minskas dels att möjliggöra ett tidigare inträde på arbetsmarknaden. Behovet av ökad genomströmning motiveras både utifrån ett individuellt studerandeperspektiv och ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Kommittén ska även analysera vilka konsekvenser som ett förslag som syftar till att öka genomströmningen får för studenternas studiesociala situation och studieval. Även frågan om hur studie- och karriärvägledning kan öka genomströmningen ska uppmärksammas. I ett internationellt perspektiv är de svenska studieskulderna höga, särskilt i relation till den inkomst som studenterna kan förvänta sig efter studiernas slut.1 En låg avkastning på studierna inverkar på genomströmningen. Den förväntade låga avkastningen kan enligt forskningen bidra till att studenter senarelägger utbildningen, förlänger utbildningstiden eller väljer utbildningar som leder till yrken med relativt låga löner. De låga förväntningarna medverkar också till att de studerande i sitt studieval blir okänsliga för utbildningarnas längd. I kapitel 1, 1 Usher, A. (2005). Ökad genomströmning inom högskolan Generella utgångspunkter, diskuteras mer utförligt hur studenterna påverkas av utbildningens avkastning. Studenternas benägenhet att ta lån har varierat , beroen- de på t.ex. på ålder och utbildningsnivå. Studerande på lägre nivåer är betydligt mindre intresserade av att ta lån än de som studerar på högskolenivå. Unga och äldre studerande tenderar att ta mindre studielån än personer i mellanåldrarna . I allmänhet är även personer från lägre socialgrupper mindre benägna än andra att ta lån för att studera.2 Dessutom kan intresset för studielån påverkas av arbetsmarknadsläget och den allmänna konjunkturen. Även studiemedelssystemets konstruktion spelar roll, dvs. hur stor andel av studiemedlen som utgörs av bidrag respektive lån, samt hur återbetalningsreglerna ser ut. , då det nya annuitetslånesystemet infördes, har andelen högskolestuderande som tar studielån minskat från , som färre väljer att ta ut fullt studielån. hade en student med annuitetslån i snitt en studieskuld på , jämfört med för den genomsnittlige studenten med studie- lån.3 Den genomsnittliga studieskulden kommer dock att öka eftersom många av dem som tar lån i annuitetslånesystemet fortfarande studerar.4 Tabell 2.1 Studieskuldernas storlek, högskolestuderande som blev återbetalningsskyldiga 2008 Procent av totala lånestocken En orsak till att skuldsättningen har minskat, är att bidragets andel av det totala studiemedelsbeloppet ökade från 28 till cirka 34 pro- cent i och med det nya studiemedelssystemet. Att färre väljer att ta ut fullt studielån beror sannolikt på att de studerande tänker efter mer noggrant om de verkligen behöver låna i det nuvarande systemet, med de återbetalningsregler som gäller inom detta. 2CSN (2007d). 3Enligt uppgifter som CSN tagit fram för kommitténs räkning. 4CSN (2007d); CSN (2008j). Ökad genomströmning inom högskolan tidigare lånesystemet uppmuntrade på ett annat sätt till höga lånebelopp.5 2.1.2Svenska studenter är jämförelsevis gamla I rapporten tillväxt konstaterar regeringens Globaliseringsråd att och har världens äldsta hög- skole- och universitetsstudenter, dvs. studenter som är äldre än i jämförbara länder både när de påbörjar sina studier och när de slutför dem. Enligt rådet är det viktigt att studenterna avslutar sina studier vid en lägre ålder än , eftersom den samhällsekono- miska avkastningen av studier står i direkt proportion till antalet yrkesverksamma år.6 Ju som var och en arbetar desto större blir skatteintäkterna och det mervärde som arbetsinsatsen innebär för arbetsgivarna. Ambitionen att stärka de unga studenternas förutsättningar bör dock inte innebära att vuxnas möjligheter begränsas. I rapporten konstaterar att tillgången till vuxenutbildning, vidareutbildning och livslångt lärande blir allt viktigare i ett globalt sammanhang, med dess tendenser till snabba förändringar och behov av ständig omställning och uppgradering av kompetens. I rapporten betonas att ett starkt system för vuxenutbildning och livslångt lärande måste upprätthållas. kommer fram till liknande slutsatser i rapporten for the . Här poängteras att universitet och högskolor bör upp- muntras att ta ett större ansvar för vuxnas livslånga lärande. En liknande inställning har länge kännetecknat svensk utbild- ningspolitik. Målet för denna har varit att ska vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa.8 Åt livslångt lärande ägnar sig till exempel de studenter, ofta äldre, som efter minst tre terminers uppehåll återkommer till högre 5Återbetalningen av lån som togs mellan 1989 och bestäms i procent av låntagarens inkomst, inte i första hand av låneskuldens storlek. När skulden överstiger ett visst brytbelopp ökar inte längre återbetalningarnas storlek. Över denna punkt spelar det egentligen inte någon roll hur mycket lån man tar, eftersom den procentandel av lönen som går till studielån inte ändras. Den låntagare som har tillräckligt höga låneskulder, och inte alltför hög lön, kommer under sin livstid inte att hinna betala tillbaka sina studielån. Regeringens Globaliseringsråd har till uppgift att fördjupa kunskaperna, ta fram ekonomisk-politiska strategier och bredda det offentliga samtalet om vad som krävs för att ska hävda sig väl i en värld präglad av fortsatt snabb globalisering. 7OECD (2008c). 2000/01:1. Ökad genomströmning inom högskolan utbildning för att vidareutbilda sig eller förkovra sig på annat sätt. utgjorde dessa s.k. återkommande studenter av den totala studentpopulationen. En annan grupp som bedriver livslångt lärande är de icke-traditionella studenterna. I denna grupp inkluderar återkommande studenter, studenter som börjat studera eller senare, samt studenter som läser på deltid. Med den definitionen är hälften av alla svenska högskolestuderande icke-traditionella. Det är en andel som ökat från , framför allt beroende på att utbudet av distanskurser och annan nätbaserad utbildning har blivit större. Kvinnor läser oftare än män på icke-traditionellt vis. Studenternas ålder vid inträdet på arbetsmarknaden hör samman med hur gamla de är när de börjar vid högskolan. Enligt Högskole- verket har , och den högsta medianåldern bland högskolenybörjarna, knappt för del. I de flesta andra länder är medianåldern . har till- sammans med , och också den högsta andelen studenter bland samtliga , . av de svenska studenterna är äldre än 40 år.9 2.2Olika genomströmningsmått – olika bilder av genomströmningen är statistikansvarig myndighet för officiell statistik om högskolesektorn. Om inte annat anges, är de uppgifter om genomströmning som kommittén hänvisar till i detta avsnitt häm- tade från 2008.10 2.2.1Olika mått på genomströmning Begreppet genomströmning kan ses som ett samlingsbegrepp för studieresultat, flöden och andelen examinerade i utbildning. 9I inbjöd regeringen till ett seminarium med anledning av publi- ceringen av surveys of (2008a). I denna framgår att i ett internationellt perspektiv är svenska studenter jämförelsevis gamla när de påbörjar sina högre studier, och därmed även när de blir färdiga. Författarna rekommenderar att studieavgifter införs som ett sätt att öka genomströmningen. Avgiftsfinansiering tas även upp i Lång- tidsutredningen (SOU 2008:105) som ett sätt att motivera studenten att ta sig igenom sina studier snabbt och effektivt. 10Högskoleverket (2008e). Ökad genomströmning inom högskolan roende på vilket mått som väljs ser bilden av genomströmningen inom den högre utbildningen olika ut. Följande genomströmningsmått beskrivs och diskuteras i detta avsnitt: etablering på arbetsmarknaden. som olika genomströmningsmått kan analyseras var för sig, hör de samman. Variation i ett mått påverkar i allmänhet flera andra. Prestationsgrad definieras i begreppsmanual som antal helårsprestationer i relation till antal helårsstudenter – HPR/HST. Förenklat kan man säga att det på utbildnings- eller programnivå är ett mått som beskriver relationen mellan antalet studenter och deras poängproduktion. Det har med andra ord att göra med hur effektiva studierna är. Hög prestationsgrad inom en utbildning innebär att varje heltidsstuderande (motsvarande) tenterar av många högskolepoäng per termin eller år. På individnivå handlar prestationerna om den enskildes poäng- produktion i relation till utbildningens poängkrav. Det här är ett mått som hänger nära samman med studietiden. Med höga presta- tioner – många högskolepoäng per tidsenhet – hålls studietiden nere. I den fortsatta texten används begreppet individuell presta- tionsgrad för att beteckna den studerandes prestationer i relation till sitt studieåtagande. Prestationsgraden är på flera sätt ett osäkert genomströmnings- mått. På programnivå är det svårt att säga om förändrad presta- tionsgrad beror på volymförändringar eller ändrat studiebeteende bland studenterna På individuell nivå påverkas studenternas presta- tioner av kravnivåer i utbildningen. På program- eller ämnesnivå påverkas prestationsgraden av den eftersläpning som finns i alla tvärsnittsmått, i det här fallet i rela- tionen mellan antalet helårsprestationer och antalet helårs- studenter. Detta spelar roll särskilt när volymen i verksamheten Ökad genomströmning inom högskolan ökar eller minskar. Om utbildningens volym ökar under ett eller i sträck, vilket innebär att antalet helårsstudenter ökar, innebär detta att kvoten mellan helårsprestationer och helårs- studenter – HPR/HST – blir mindre. Det ser med andra ord ut som om prestationsgraden försämrats, även om studenternas beteende de facto inte förändrats. Om utbildningsvolymen minskar blir HPR/HST-kvoten större och prestationsgraden ser ut att öka. En fråga som hör samman med prestationsgraden är vilka krav som ställs på studenterna. I spegeln 2007 anser av de tillfrågade att deras heltidsstudier inte motsvarar heltidssysselsättning. Studenterna uppger att de i genomsnitt lägger ner på sina studier. Detta innebär att många heltidsstudenter klarar av sina högskolepoäng i ungefär avsedd takt utan att behöva ägna sig på heltid åt studier. De blivande läkarna, tandläkarna och apotekarna uppger dock att de lägger ner per vecka.11 Liknande resultat redovisas från lokala undersökningar vid t.ex. , och Lunds universitet.12 Uttryckt som prestationsgrad, framstår genomströmningen inom den högre utbildningen som relativt god. var prestations- graden för hela grundutbildningen.13 Denna andel har varit nästan , dvs. då det finns jämförbara data. Prestationsgraden varierar mellan olika utbildningsområden. Högst är den inom undervisning, vård och konst, dvs. inom ämnes- områden med många programutbildningar. Här varierar siffrorna mellan . Lägst, , är prestationsgraden inom humaniora där en stor andel av utbildningarna ges som fristående kurser. CSN:s senaste undersökning av studiemedelstagarnas studie- resultat avsåg /05 och visade på en individuell presta- tionsgrad på , dvs. tydligt högre än genomsnittet för samtliga studenter. Även bland studiemedelstagarna var det studenterna inom yrkesprogrammen som presterade högst. 11Högskoleverket (2007a). 12Lunds universitet (2004); (2004); (2007). 13Under 2007 var antalet helårsstudenter 278 000 och antalet helårsprestationer (antalet tenterade poäng räknat i helårsekvivalenter) 227 500. Ökad genomströmning inom högskolan blivande psykologer, socionomer, studie- och yrkesvägledare, arkitekter, agronomer, läkare, tandläkare, arbetsterapeuter, sjuk- gymnaster och sjuksköterskor med studiemedel var prestations- graden eller högre.14 Enligt CSN:s undersökning klarar de studenter som är i slutet av sin utbildning av färre högskolepoäng än genomsnittet. av avslutarna klarade färre än 25 poäng - dvs. av heltidsstudier - under /2005, trots att de hade studiemedel för heltidsstudier. De låga prestationerna förklarar CSN med att studierna är svårare och bedrivs på en högre nivå, samt av att arbetet med uppsatser och examensarbeten är mer självständigt än andra delar av utbildningen och därmed oftare drar ut . De lägre prestationstalen kan också bero på att många avslutar sina studier för att t.ex. arbeta, utan att meddela avbrott i studierna till högskolan eller CSN. Inom den distansutbildning som registrerades inom ramen för var prestationsgraden i genomsnitt 57 procent.15 Studietid anges i den officiella statistiken både som nettotid och bruttotid. Vid beräkning av bruttostudietiden mäts det totala antalet terminer från starten av utbildningen till och med den termin då studenten tar examen. När nettostudietiden räknas ut dras eventuella frånvaroterminer bort. Studietiden är ett relativt enkelt tidsmått. Den säger inget om studiernas effektivitet, dvs. om hur många högskolepoäng som studenterna tenterar av som de studerar. Deras individuella prestationsgrad framgår inte. I den officiella statistiken framgår inte heller hur länge de studenter som inte tar examen studerar. 14CSN (2007b). 15Högskoleverket (2005c). Ökad genomströmning inom högskolan Oavsett om man räknar i netto- eller bruttotid överstiger i all- mänhet studietiderna det antal terminer som krävs för examen. Studenterna tar på sig att bli klara än de förutsätts göra.