sou · GXB385 · 2009-11-05 00:00:00 — En nära samverkan för att eleverna har de kunskaper och färdigheter som svarar mot arbetsmarknadens behov när de fullföljt gymnasieskolan och att eleverna därigenom blir anställningsbara. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning Regeringen beslutade att inleda en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning avser utbildningar som påbörjas - (jfr prop. 2007/08:1, utg.omr. Försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning syftar till att ge eleverna en grundläggande yrkesutbildning, ökad arbetslivserfarenhet och en möjlighet att under en handledares ledning, på en arbetsplats, få fördjupade kunskaper inom yrkesområdet. För varje elev som deltar i lärlingsutbildning utbetalas ett statsbidrag på per läsår till skolhuvudmannen. Arbetsplatser som erbjuder sig att ta emot, handleda och utbilda lärlingar bör kunna få ersättning från skolhuvudmannen. För varje program där försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning erbjuds ska det finnas ett lärlingsråd för samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer. I lärlingsrådet ska det ingå företrädare för berörda arbetstagare och arbetsgivare samt för skolans lärare och elever, men även annan skolpersonal och andra berörda intressenter från arbetslivet kan ingå. uppgift är bland annat att medverka till att utveckla den lokala samverkan mellan skola och arbetsliv samt att bidra till ett lärande i arbetslivet med hög kvalitet. ska också medverka vid uppföljning och utvärdering av den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen. Intresset för försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har varit stort bland skolhuvudmännen. Inför intagningen till utbildningen kom ansökningar in om över 5 500 platser till Myndigheten för skolutveckling. För att möta det stora intresset utökade därför regeringen antalet platser från 4 000 till 5 000. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utg.omr. 16) anförde regeringen att ett nationellt yrkesutbildningsråd med rådgivande uppgifter borde inrättas i anslutning till den aviserade försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Exempel på arbetsuppgifter kan vara att följa utvecklingen av försöksverksamheten, ta fram branschvisa rekommendationer för utbildningen, utarbeta riktlinjer för kvalitetssäkring samt informera och stimulera skolor och företag att delta i försöksverksamheten. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå en ny struktur för gymnasieskolan (dir. 2007:8 och dir. 2007:143). I uppdraget ingick att utredaren också skulle föreslå hur en modern, flexibel lärlingsutbildning skulle kunna utformas där utbildningen ska vara ännu mer förankrad i arbetslivet än i ett yrkesprogram. lämnade sitt betänkande (Framtidsvägen -En reformerad gymnasieskola, SOU 2008:27). föreslår att det inrättas ett nationellt råd för utbildning, som ska vara rådgivande i strategiska frågor som rör utvecklingen av gymnasial utbildning. Rådet föreslås vara knutet till . I rådet, som utses av regeringen och som leds av generaldirektör, föreslås att arbetsliv och högskolesektor ska vara representerade. Dessutom föreslås att det för varje nationellt program inrättas ett nationellt programråd, dit intressenter, branschföreträdare som arbetsgivare och fackliga organisationer samt eventuellt normgivande myndigheter knyts. Programråden föreslås bl.a. bistå i utvecklingen av styrdokument samt rapportera hur kompetensförsörjningen fungerar lokalt och regionalt i förhållande till arbetslivets behov. Regeringen planerar att lämna en proposition till om en reformerad gymnasieskola . Ett införande av ett nationellt råd samt programråd i enlighet med förslag kan därmed tidigast ske eller . Regeringen bedömer att det är viktigt att få till stånd ett formaliserat samarbetsorgan kopplat till försöksverksamheten med lärlingsutbildning för att på nationell nivå säkerställa att arbetslivets intressen och behov fångas upp i utbildningen. har föreslagit att ett nationellt råd samt programråd ska inrättas, vars föreslagna ansvarsområden sammantagna täcker in sådan samverkan som bör finnas för försöksverksamheten med lärlingsutbildning. är ansvarsområdena för de föreslagna råden väsentligt vidare än försöksverksamheten. Att invänta ett eventuellt inrättande av sådana råd som föreslår är enligt regeringens bedömning inte ett alternativ, eftersom det är viktigt att ett samverkansorgan finns på plats redan vid försöksverksamhetens inledning, dvs. Den nationella lärlingskommitténs verksamhet ska uteslutande vara kopplad till försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Härigenom undviks även en sammanblandning med de råd som eventuellt kommer att tillsättas i samband med genomförandet av gymnasiereformen. Kommitténs bedömning av försöksverksamhetens organisering och resultat i förhållande till arbetslivets arbetssätt och behov av yrkeskompetens kan tillföra viktig kunskap inför kommande beslut om lärlingsutbildningens utformning i en reformerad gymnasieskola. En nationell lärlingskommitté ska ge råd och stöd till huvudmän, lärlingsråd och företag i anslutning till den utbildning som bedrivs med stöd av förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med Kommittén ska följa utvecklingen inom den arbetsplatsförlagda utbildningen inom ramen för försöksverksamheten och bedöma hur väl den svarar mot arbetsmarknadens behov. Fokus för kommitténs arbete ska vara att främja den arbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten och därmed bidra till att höja kvaliteten i den yrkesinriktade utbildningen. De erfarenheter och kunskaper som kommittén vinner ska utgöra en del i regeringens underlag inför kommande beslut om att eventuellt göra den gymnasiala lärlingsutbildningen permanent. Stöd till lärlingsråd och huvudmän En viktig uppgift för kommittén är att ge stöd till lokala lärlingsråd och huvudmän, bland annat när det gäller att organisera utbildningen på arbetsplatser, genomföra handledarutbildning, utforma avtal och utbildningskontrakt mellan skola och företag respektive med elever samt kvalitetssäkra lärlingsverksamheten. Stödet kan exempelvis utformas som trycksaker, webbaserad information eller förmedlas vid konferenser och andra mötesformer. Bidra till utökad regional samverkan Ett syfte med försöksverksamheten är att öka den arbetsplatsförlagda utbildningen inom de yrkesförberedande programmen och att öka samverkan mellan skola och arbetsliv. Det stora intresset för försöksverksamheten visar att många företag i flera branscher är positiva till att bidra till en ökad kvalitet i det hänseendet. Det förekommer dock skillnader mellan regioner och branscher vilket skulle kunna förklaras av till exempel olikheter i branschstrukturer och regionala och lokala skillnader i näringsliv och utbildningsutbud. Dessa skillnader innebär till viss del skillnader i förutsättningarna för utformningen av samverkan mellan skola och arbetsliv. För att förbättra förutsättningarna i detta avseende ges den nationella lärlingskommittén i uppdrag att stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional samverkan för att säkerställa att arbetslivets behov kommer till uttryck i utformningen av utbildningarna. Ett sätt kan vara att utgöra bollplank till de lärlingsråd som skapats lokalt och att utifrån de signaler som hämtas in genomföra olika aktiviteter, till exempel hålla branschvisa möten eller ta fram stödmaterial. Uppföljning av försöksverksamheten utifrån näringslivets behov och uppmärksamma utvecklingsbehov ska följa upp och utvärdera skolväsendet och ha tillsyn över det. Den senare uppgiften övertas av fr.o.m. . Myndigheternas arbete syftar till att säkerställa en likvärdig utbildning varhelst den ges i landet. har även regeringens uppdrag att administrera och följa upp användningen av de statsbidrag som är kopplade till försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ges i uppdrag att, som ett komplement till den uppföljning och kvalitetsgranskning som och Skolinspektionen gör inom sina respektive ansvarsområden, följa upp lärlingsförsökets resultat, måluppfyllelse och funktion utifrån näringslivets behov, samt bedöma hur väl utbildningen i övrigt svarar mot syftet att utöka den arbetsplatsförlagda utbildningen. I detta ingår att värdera utbildningen ur ett jämställdhetsperspektiv, till exempel i vilken mån verksamheten bidrar till att minska könsstereotypa utbildningsval. Kommittén ska uppmärksamma samt skolhuvudmännen på de eventuella behov av att utveckla utbildningarna som kommitténs arbete visar. Den nationella lärlingskommittén ska ledas av en ordförande och för administrationen av kommittéarbetet ska ett sekretariat inrättas. Utöver ordföranden ska kommittén bestå av tio ledamöter som företräder arbetsmarknadens organisationer inom branscher som finns representerade inom försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ska genomföra sitt uppdrag i samråd med huvudmännen och representanter för företag med lärlingar. Kommittén ska även samråda med . Delredovisningar av uppdraget ska lämnas till () med start . Redovisningarna kan innehålla beskrivningar av vidtagna stöd- och kvalitetssäkringsåtgärder, resultat av kommitténs uppföljning av lärlingsförsökets kvalitet och måluppfyllelse, problembeskrivningar eller förbättringsförslag. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . På uppdrag av har utbildningskonsult , Fyra Sidor, gjort en uppföljande studie av lärlingsrådets uppgifter och funktion. Uppdragets omfattning och avgränsning liksom metoder och arbetssätt redovisas i rapporten. I Förordning (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning finns regler kring ett lärlingsrådet för samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer. I förordningen finns även rådets uppgifter angivet och hur lärlingsrådet skall bistå skolhuvudmannen. I (Dir. 2008:106) finns uppdraget att ge stöd till lokala lärlingsråd och huvudmän. Utifrån dessa direktiv har utformat ett uppdrag kring uppföljning av lärlingsråden. Uppdraget formulerades enl. följande: Vilka erfarenheter finns av ? Hur fungerar rådet organisatoriskt? Vilka deltar och hur sköts rådet? Vilken utbildning omfattar rådet? Samverkan mellan olika skolor? Samverkan mellan olika program? Vilka frågor tas upp i rådet? Bistår rådet med uppgifterna enl. förordningen? Hur fungerar samverkan mellan skolan och arbetslivet rent generellt? Finns andra organisatoriska former än Lärlingsråd? Vilken roll spelar för att utveckla den gymnasiala lärlingsutbildningen? Studien har genomförts och speglar både erfarenheter från kommunala skolor och friskolor. I urvalet har ingått: Kommunala skolor med stor omfattning på lärlingsutbildningen och skolor med mindre omfattning . Studien har omfattat /Sågbäcksgymnasiet, / Häverögymnasiet, /Carlsunds Utbildningscenter, / gymnasium, /Njudungsgymnasiet. (huvudkontor i ) har specialstuderats då de har genomfört av antalet lärlingsplatser under /09. Studien har omfattat både det centrala arbetet inom koncernen och den lokala nivån. Skolorna Praktiska gymnasium och Praktiska gymnasium har ingått i uppföljningen. med (säte i ) skolor på sex orter har ingått i underlaget. i representerar denna friskolekoncern. I underlaget har även ingått det regionala rådet i som tillkommit på initiativ av Företagarna i . Skolorna har fått information innan besöket där syftet med studien klart framgått (se bilaga). Vid besöken har skolorna, och i vissa fall även arbetslivsrepresentanter från lärlingsrådet, välvilligt delat med sig av sina erfarenheter och redovisat mycket material. Vissa uppgifter från de olika skolbesöken är mer samstämmiga, andra något mer splittrade. Uppgifterna från intervjuerna vid skolbesöken har återförts till skolorna för kontroll. Det underlag som finns från uppföljningen måste betraktas som något begränsad för att kunna dra alltför långtgående slutsatser från. De olika erfarenheter som fångats upp i denna studie kan vara ett uttryck för den vidd och bredd som finns inom försöksverksamheten. De kan ge ett underlag för den fortsatta utformningen av den gymnasiala lärlingsutbildningen och vara ett underlag för det fortsatta utvecklingsarbetet som är nödvändigt för att stödja utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. I de kommunala skolor som besökts finns flera olika sammansättningar av lärlingsrådet. Några olika former av lärlingsråd kan urskiljas: Ett lokalt lärlingsråd för skolans samtliga lärlingsutbildningar inom skolan oavsett gymnasieprogram och bransch. I rådet ingår förutom skolans representanter (skolledare, lärare, studievägledare, elever) även företrädare för fackliga organisationer samt företagsrepresentanter, gärna med erfarenhet av lärlingar på sitt företag. Lärlingsråd sammankopplat med programråd för den aktuella utbildningen. Lärlingsfrågorna ingår här som en del av programrådets möte. Regional samordning i ett lärlingsråd för utbildningar inom branscher med ett mindre antal lärlingar på varje skola. En kombination av olika former av lärlingsråd beroende på bransch och utbildning. Lärlingsråden leds antingen av en företagsrepresentant eller av en skolledare. Det är alltid huvudmannen som har ansvar för att mötena kommer till stånd och förberedelserna för mötena. Dock finns ett undantag i det regionala rådet i där Företagarna har initierat samverkan och där både kommunala skolor och friskolor ingår i rådet. Skolorna har försökt med olika mötesformer för att få till stånd ett lärlingsråd dit alla kan komma. Skolorna upplever att alla är engagerade men att det ibland kan vara svårt för företagen att prioritera rådets arbete. Några skolor rapporterar också svårigheter med att få eleverna engagerade. Exempel finns på att man för att locka företagen till rådet har kopplat samman detta med olika intresseväckande aktiviteter. Båda de friskolekoncerner som ingått i underlaget har dels centrala samarbetsformer med aktuella branscher, dels lokala lärlingsråd. På den centrala nivån inom finns ett särskilt branschkontor i som sköter kontakterna med parterna. Utifrån dessa kontakter sker samråd om inriktning och uppläggning av utbildningen som sedan förs ut till den lokala nivån. På denna nivå sker också en kartläggning av nya utbildningsbehov på arbetsmarknaden som kan ge upphov till en utbildning på en eller flera av Baggiums skolor. På den lokala nivån inom Baggiums skolor finns alltid branschvisa lärlingsråd. För att råden skall fungera så anser Bagggium att det bör finnas en central branschöverenskommelse som en plattform för den lokala nivån och att branschen stödjer företagen lokalt. Utifrån denna formar sedan den ansvarige rektorn lärlingsråd för varje utbildning som finns på skolan. I råden ingår representanter för skolan och branschen. Inom finns endast lärlingsutbildning inom Commerce Program vilket är ett specialutformat Handels- och administrationsprogram (HP). Koncernen har centralt slutit avtal med som har utvecklat ett särskilt koncept för lärlingsutbildningen. Koncernen har centrala rekommendationer till varje skola men skolan bestämmer själv utformningen av det lokala lärlingsrådet. Varje skola har en särskild Business Manager som ansvarar för alla kontakter med arbetsplatser och näringsliv. Denne är ansvarig för lärlingsrådet och dess sammansättning. Skolornas ambition är att råden skall träffas 1-2 gånger per läsår. Detta fungerar relativt bra men det finns rapporter om att det är svårt att få till stånd mötestider då alla kan träffas. Vid intervjuerna togs upp de frågställningar som enl. förordningen skall behandlas av lärlingsrådet. Här är en sammanställning med kommentar hur dessa frågor behandlats av rådet. -ta fram förslag på arbets-- platser -medverka till att utveckla samverkan skola - arbetsliv -bidra till lärande i arbetslivet med hög kvalitet -bistå med att ordna lärlingsplatser -bistå med att utforma avtal och utbildningskontrakt -bistå med att säkerställa att arbetsplatsen har kompetenta handledare -bistå med att bedöma om den arbetsplatsförlagda delen motsvarar de nationella målen och även skolans krav i övrigt -bedöma vilka karaktärsämnen (eller delar av) som behöver studeras i gymnasieskolan -medverka vid uppföljning och utvärdering av den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen Utförs av skolorna, men rådet kan diskutera eller godkänna platsen Ja, men oklart hur Skolorna sköter detta själva men förslag från rådet förekommer I en del fall. Många skolor använder förslaget från . Inom friskolan bestäms detta centralt. Central fråga för rådet Diskuteras och viktig fråga men är svår Andra frågor som tagits upp i : Stöttning av den gemensamma ambitionen att utveckla lärlingsutbildningen Arbetsmiljöfrågorna för eleven på arbetsplatsen, riskbedömning, regler m.m. Kursplaner och kvalitetssäkring av utbildningen Kommunikationen mellan skolan och arbetsplatsen De skolor som ingått i underlaget redovisar alla stora ambitioner att få till stånd ett aktivt samarbete med näringslivet. Skolorna har själva tagit detta initiativ och driver arbetet. Två undantag finns. I kom initiativet till lärlingsutbildningen ursprungligen från Industriföretagen som är mycket engagerade i utbildningen. I har Företagarna initierat det regionala rådet där både kommunala skolor och en friskola ingår i rådet tillsammans med företrädare för flera branscher. Studien visar att framgången för försöksverksamheten till stor del ligger i skolornas nätverkande och personliga kontakter. Skolorna redovisar stora insatser för att bygga upp sitt nätverk för att få till stånd möjliga lärlingsplatser. Lärlingsråden verkar ha en mindre samordnande roll än tanken är i förordningen om försöksverksamheten. Den fråga som är minst utvecklad i rådets uppgifter är hur kvalitetssäkring av den arbetsplatsförlagda delen och balansen mellan utbildningen i skolan och på arbetsplatsen skall utvecklas. Endast några råd har börjat diskutera att göra en uppföljning och utvärdering av lärlingsutbildningen. Dessa uppgifter grundas främst på skolornas bedömning och i några fall även på företagens representanter i lärlingsrådet. För företagen är det inledningsvis en krävande uppgift att ha en lärling på en arbetsplats. Däremot ger det därefter positiva effekter för företagen. Företagen anser att de får ett positivt tillskott till sin arbetsplats. företagen är seriösa och gör en bra insats. Enstaka byten av platser förekommer därför att något inte fungerar på arbetsplatsen eller att företaget inte kan erbjuda en allsidig lärlingsplats. Några kommentarer finns om att flera företag ser lärlingsutbildningen som en framtida plattform för rekrytering av nya medarbetare. Bemötandet av eleverna och introduktionen är viktig och verkar ha fungerat bra. Många handledare har på ett bra sätt satt in eleven i arbetet och coachat eleven så de fungerat bra. Handledarutbildningen ger mycket men intresset och möjligheten att genomföra den varierar. Skolan har positiva erfarenheter av handledarutbildningen när den genomförs. arbetar med en mer omfattande handledarutbildning i samarbete med . Thorengruppen har utvecklat konceptet Train-the-trainer vilket innebär att lärarna utbildats till att handleda och instruera handledarna. Skolorna rapporterar få fall av ersättning till företagen för deras insats. De har heller inte upplevt att detta är ett krav från företagen. Däremot förekommer ersättning för utrustning till eleven, ersättning för branschförlagda kurser inom vissa speciella moment eller köpt examination av branschföreträdare. Vidare betalas ersättning till branschen för material som används i lärlingsutbildningen, ex. Svensk Handels material. Lärlingsutbildningen är en utmaning för gymnasieskolan. Det är mycket tidskrävande att arbeta med lärlingsutbildningen och kräver en helt annan organisation är skolan haft tidigare. Planering, uppbyggande av kontaktnät, individuellt utformade lösningar för enstaka elever, framtagning av material för utbildningen, information till företagen och handledarna m.m. har tagits upp som ett delvis helt nytt arbetssätt för att utforma gymnasieutbildning. Skolorna har upplevt detta som stimulerande och utmanande men mycket tidskrävande. Ny strategi och ny kompetens hos skolan krävs för att lyckas med lärlingsutbildningen. Lärlingsutbildningen kräver ett nytt sätt att följa upp, dokumentera och betygsätta eleven. Skolan måste själva utveckla ett arbetssätt för att garantera likvärdigheten med de yrkesförberedande programmen. Osäkerhet finns hur balansen skall utformas mellan den skolförlagda utbildningen och den arbetsplatsförlagda delen. Några kommunala skolor har tagit upp att det kan vara svårt med den interna marknadsföringen av lärlingsutbildningen inom skolan. Yrkesutbildningen har blivit skolifierad. Det är naturligt att den sker inom skolan som en viss oro för minskade arbetstillfällen på skolan kan skönjas. har en uppläggning av sitt utbildningskoncept som innebär att nästan hela deras verksamhet har kommit att klassificeras som lärlingsutbildning. Den organisationsform som de byggt upp innebär också att de kan individualisera elevens studieuppläggning. Ansökan att bli lärling De elever som finns inom ramen för försöksverksamheten tas in på olika sätt. Dessa ansökningsförfaranden kan urskiljas: 1.Ansökan till ett program i gymnasieskolan som innebär att eleven automatiskt blir lärling. Detta gäller för alla elever som söker utbildning inom Baggium men även på vissa program inom den kommunala gymnasieskolan, ex Hantverksprogrammet, då programmet endast finns som lärlingsutbildning på skolan. 2.Ansökan till ett program i gymnasieskolan med angivande av inriktningen lärling. Detta förfarande tillämpas när skolan kan erbjuda båda alternativen men där man vill organisera lärlingsutbildningen innan skolstart och tydligt markera inom vilka program denna möjlighet finns. I detta fall påverkar valet även klassorganisation m.m. på skolan. 3.Ansökan till yrkesförberedande program i gymnasieskolan på vanligt sätt. En tid efter skolstart får alla elever information om att alternativet lärlingsutbildning finns. De flesta skolorna tar in eleverna till utbildningen enl. gymnasieförordningens regler, vilket innebär att endast behöriga elever kommer in. tas in, s.k. PRIV-elever. Dessa var 3 procent1 av alla elever vid intagningen men varierar mellan skolorna. I alternativ 1 ovan begränsas antalet platser på utbildningarna av det antal arbetsplatser som man har eller tror finns tillgängliga. Ofta har skolan inte dessa platser innan eleven påbörjar sin utbildning utan dessa ordnar skolan . I alternativet 2 kan man tydligt se intresset för lärlingsutbildningen. I , som har en välrenommerad lärlingsutbildning, märker man ett mycket stort elevintresse. hade man 9 sökbara inriktningar inom ramen för Hantverksprogrammet och cirka 50 förstahandssökande till platserna. De intagna eleverna hade mellan 280 till 160 poäng beroende på inriktning. Endast en lärlingsplats saknade intresserad elev. Även Praktiska Gymnasium () redovisade mycket stort sökintresse med mellan 100-120 förstahandssökande till max 60 platser. De intagna eleverna hade mellan 160-310 poäng. Några skolor rapporterade svårigheter att få ut eleverna på en lärlingsplats med intagning enl. alternativ 3 ovan. Genom att eleven integreras i skolan tillsammans med kamraterna i klassen minskar intresset att lämna skolan. Den elev som väljer att fullgöra utbildningen som lärling hamnar lätt utanför klassgemenskapen och aktiviteterna i skolan. Det krävs då en stark motivation hos eleven att fullfölja sin önskan att få sin utbildning förlagd till en arbetsplats. Skolorna har också rapporterat om att det funnits flera bra lärlingsplatser som inte lockade någon sökande elev. Endast ett fall har redovisats där det funnits elevintresse till redan annonserade platser men där företagen backade p.g.a. den kraftiga konjunkturnedgången i den aktuella branschen . Koppling till skolan som lärling