sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — Såväl rådets kunskapsstöd som dess kvalitetsbevakande uppdrag bör bygga på dialog med kommuner och företrädare för olika för- äldrastödsprogram. Förutom att förmedla kunskap från aktuell forskning bör rådet ha till uppgift att främja den lokala utveck- lingen av verkningsfulla föräldrastödsinsatser av hög kvalitet genom att ge råd till lokala och regionala aktörer samt program- företrädare om hur kvalitén i olika insatser ytterligare kan förbätt- ras. Det finns också internationella exempel, bland annat från , hur en metoddatabas kan användas till att stimulera till dialog mellan lokala aktörer, programföreträdare och forskare. En sådan metoddatabas kan också bidra till att öka medvetenheten bland lokala aktörer om vikten av att basera sina insatser på aktuell kunskap. Som en länk mellan det nationella rådet och det lokala och regionala föräldrastödsarbetet bör rådet ha möjlighet att sam- verka med ett urval universitet med geografisk spridning över landet. Att genomföra kontrollerade studier med slumpvis valda kon- troll- och interventionsgrupper för att utvärdera effekterna av olika föräldrastödsinsatser är kostsamt. Det nationella rådet bör under- Uppföljning, utvärdering och kvalitetsbevakning söka möjligheten att utforma ett verktyg för hur föräldrastödsin- satser kan utvärderas lokalt med uppfyllande av en godtagbar vetenskaplig nivå. I rådets ansvarsområde bör också ligga att följa upp hur utveck- lingen av föräldrastödsinsatser fortgår i kommuner och regioner. Kommuner och landsting har publicerat öppna jämförelser mellan kommunerna kring gymnasieskolan, trygghet och säkerhet samt äldreomsorgen. Utredningen föreslår att Statens folkhälso- institut bör få i uppdrag att tillsammans med SKL och det före- slagna nationella rådet för föräldrastöd utarbeta kriterier för öppna jämförelser En tänkbar uppgift för ett nationellt råd kan också vara att administrera de stimulansmedel för utveckling av föräldrastöd som regeringen har anslagit. Utredningen ska, enligt kommittédirektiven, ta tillvara interna- kunskaper och erfarenheter inom området föräldrastöd. I detta kapitel ges en kort överblick över föräldrastödsinsatser i främst inom ett urval områden som har relevans för utred- ningens förslag. Nya verktyg för föräldrar1 samt ett studiebesök i har utgjort huvudsaklig källa till kapitlet. Familjecentraler och öppna förskolor Bland internationella erfarenheter av familjecentralsliknande verk- samheter är de flesta baserade på utsatta grupper och behandlings- arbete. Familjecentralerna i och är de som har störst likheter med våra egna familjecentraler. Både norska och finska familjecentraler har fått ekonomiskt utvecklingsstöd från staten. har fått det nationella ansvaret för utveck- lingen av familjecentralerna och har bland annat utformat en natio- nell policy för familjecentraler. pågår arbetet med att implementera det evidensbaserade föräldrastödsprogrammet ICDP (se kapitel 10) på de norska familjecentralerna. I finns verksamheter som liknar de svenska familje- centralerna. Mötesplatser för föräldrar i form av öppna förskolor finns inte bara i . I har de öppna förskolorna statsbidrag. I har en motsvarighet till öppna förskolor (Centers) börjat byggas upp. Dessa erbjuder de besökande föräld- rarna tillfälle till att knyta kontakter, lära av varandra och av perso- nalen. 1 Bremberg (2004) Nya verktyg för föräldrar. Förslag till nya former av föräldrastöd. Nationella föräldratelefoner kan betjänas av såväl volontärer som anställda. I och bemannas de nationella hjälp- telefonerna av frivilliga och i av anställda men med ökad andel volontärer . och nationella hjälptelefoner bemannas av professionella. Den hjälp- telefon, som är öppen dygnet om i bemannas av både anställda och volontärer. En omfattande nationell satsning på föräldrastöd i I pågår en omfattande utveckling av föräldra- stödsinsatser. (Utredningen gjorde därför ett kort studiebesök i .) En av hörnstenarna i den holländska barn- och familjepolitiken är en omfattande satsning för att förse föräldrar med lokalt tillgängligt stöd och råd genom uppbyggnaden av så kallade ungdoms- och familjecentra (Youth and ). Varje kommun ska ha etablerat ett ung- doms- och familjecenter . I de större städerna ska det finnas flera centra för att möjliggöra en hög tillgänglighet. Mål- gruppen är familjer, barn och tonåringar. Varje center ska kunna erbjuda förebyggande insatser i kommunen, hälsovård för unga samt stöd och coachning till familjer. Verksamheten ska bygga på samverkan mellan olika aktörer beroende på vilka behov man iden- tifierar hos barn och föräldrar. Samverkan är således en nyckel- faktor även i den holländska satsningen. Statliga medel på sam- manlagt kommer att användas för uppbyggnaden av ungdoms- och familjecentra. Många av de uppgifter, som åligger och ligger i på icke-vinstdrivande organi- sationer. En nationellt ledande organisation inom områden som rör barns och ungas hälsa samt föräldrastöd är Nederländska ungdoms- institutet (Nji.). Det är en nationell icke-vinstdrivande organisation med uppgift att sammanställa, pröva och sprida kunskap i frågor som rör ungdomars hälsa till exempel föräldrastöd. En av institutets viktigaste uppgifter är att stödja utvecklingen av evidensbaserade program genom att översätta forskningsresultat till råd och prak- tiskt stöd. Institutet stödjer lokal policyutveckling kring förebyg- gande och främjande arbete för unga, ger stöd och råd i frågor som rör implementering samt arrangerar utbildning av professionella i evidensbaserade metoder. Institutet ansvarar också för en omfattande databas över före- byggande insatser. Syftet med databasen är att stödja aktörer inom det främjande och förebyggande området att utveckla bästa möjliga kvalitet i insatserna. De olika interventionerna i databasen kan vara beskrivna av dem som utvecklat själva programmet, av andra professionella eller av personal på NJi. Varje intervention beskrivs enhetligt utifrån bestämda kriterier. De inlämnade beskrivningarna granskas av en kommitté bestående av såväl forskare som praktiker och beslutsfattare. De metoder, som inte möter de grundläggande kraven på dokumentation, visas i en separat del av databasen för ännu ej inkluderade metoder. Förutom att förmedla information om olika metoder fyller databasen ett pedagogiskt syfte. Genom kraven på att de redovisade metoderna ska uppfylla vissa grundläg- gande kriterier, till exempel en teoretisk bas, bidrar databasen till ett mer vetenskapligt grundat tänkande kring förebyggande insatser. I dialog med företrädare för databasen kan också metodansvariga få stöd att utveckla kunskapsbas och innehåll i sina metoder. Mer informa- tion finns på . Också i ökar föräldrastöd i webbaserad form. Kvinnliga besökare dominerar föräldrastödssajterna. Möjligheterna till chat uppskattas särskilt men man konstaterar också att det behövs en bättre kvalitetskontroll av de olika webbsidorna. 14Konsekvenser av utredningens förslag Ett utbyggt föräldrastöd ger upphov till initiala investeringskostna- der, till exempel i form av kompetensutveckling för personal inom de arenor som är aktuella för föräldrastödsinsatser. Därutöver är föräldrastöd förbundet med löpande kostnader för exempelvis löner till en föräldrastödssamordnare, kostnader för information och marknadsföring samt kostnader för genomförandet av föräld- rastödsinsatser av olika slag. På inkomstsidan ligger främst minskad förekomst av olika slag av utanförskap och lidande i form av psykisk ohälsa, missbruk och långtidsarbetslöshet. I första hand vill utredningen peka på dessa humanistiska argument som det viktigaste incitamentet för att bygga ut samhällets stöd till föräldrar i deras föräldraskap. Det är emellertid också möjligt att, med utgångspunkt i hälsoekono- miska beräkningar väga kostnader för insatser, tjänster och kompetensutveckling mot de samhällsekonomiska vinster som minskad psykisk ohälsa eller marginalisering innebär. Hälsoekonomi brukar definieras som ekonomisk vetenskap till- lämpad på området hälsa Utredningen ger ett stort antal förslag till angelägna föräldra- stödsinsatser som kan medföra kostnader för kommuner och landsting. Utredningen går dock ej i detalj in på hur de olika för- slagen kan realiseras eftersom utgångsläget ser så olika ut i landets kommuner, landsting och regioner. På många håll har man redan genomfört delar av utredningens förslag. I de fallen behöver man endast förstärka verksamheten inom vissa delområden. På andra håll ser man möjligheter att skapa nödvändigt ekonomiskt utrym- Konsekvenser av utredningens förslag SOU 2008:131 me genom omprioriteringar i verksamheten, till exempel genom att låta kommunens samordning av föräldrastöd ingå i folk- hälsosamordnarens, alkohol- och drogsamordnarens eller brå-sam- ordnarens arbetsuppgifter. Eftersom varje kommun, landsting, län eller region kommer att utveckla sina egna specifika föräldrastödsstrategier där fördel- ningen mellan olika insatser kommer att skifta är det inte möjligt att redovisa en enhetlig kostnad lokalt eller regionalt för genom- förande av utredningens förslag. Utredningen har istället valt att tillämpa ett övergripande hälso- ekonomiskt resonemang utifrån två konkreta exempel. Det ena är hämtat från . Det är bättre att stämma i bäcken än i ån1. som utgivits med stöd av Idéer för livet. Exemplet utgår från en modell för föräldrastöd från graviditet till förskoleålderns slut, som utvecklats i (Leksands- modellen som beskrivs i kapitel 9). Den andra modellen utgår från kostnaderna för genomförandet av strukturella föräldrastöds- program som beskrivs i en rapport2 från . Det är bättre att stämma i bäcken än i ån: Leksandsmodellen Det finns, enligt författarna, en riksnormalitet för en kommun med avseende på andel personer, som förväntas leva ett marginali- serat liv i form av missbruk av narkotika eller alkohol, psykisk sjukdom och långtidsarbetslöshet eller sjukskrivning som vuxna. Den sammanlagda statistiska risken för någon av dessa former av marginalisering anges till . Av 800 barn i en kommun skulle således 102 individer drabbas av marginalisering om inga särskilda förebyggande insatser sätts in. De samlade kostnaderna för marginalisering hos dessa 102 indi- vider är uppskattade enligt tabell 1. 1Nilsson och Wadeskog (2008). Individen i centrum. Det är bättre att stämma i bäcken än i ån. Att värdera de ekonomiska konsekvenserna av tidiga och samordnade insatser kring barn och unga. 2Bremberg (2007). Hälsoekonomi för kommunala satsningar på barn och ungdom. En metod för att uppskatta nyttan i förhållande till kostnaden för olika insatser. SOU 2008:131 Konsekvenser av utredningens förslag Källa: och (2008) Individen i centrum. Det är bättre att stämma i bäcken än i ån. Medelkostnaden för ett barns marginalisering skulle således bli sam- manlagt , och under . Motsvarande kommunala kostnader per barn blir , samt . För del blir kostnaderna , respektive . Kostnaden för förebyggande arbete i form av Leksandsmodellen för 800 barn uppskattas av författarna till sammanlagt eller per deltagande barn. Om det förebyggande arbetet enligt Leksandsmodellen endast får till resultat att ett av de statistiskt beräknade 102 barnens fram- tida långvariga utanförskap förebyggs innebär det således att investeringskostnaden för de 800 barnen med råge har tjänats in. Hälsoekonomisk kalkyl som grundar sig på effekter av strukturerade föräldrastödsprogram I en rapport3 från har kostnader för struk- turerade föräldrastödsinsatser och dess effekter beräknats för en årskull om 1 000 barn. Förebyggande insatser i form av strukturerade föräldrastödsprogram för föräldrar till 1 000 barn leder, enligt rapporten, till en reduktion av kommunens kostnader för barn med utagerande problem med . Kostnaden för insatsen kan uppskattas till . Det innebär en besparing om . Insatsen är således hälsoekonomiskt väl försvarbar under förutsätt- 3 Bremberg (2007). Hälsoekonomi för kommunala satsningar på barn och ungdom. En metod för att uppskatta nyttan i förhållande till kostnaden för olika insatser. Konsekvenser av utredningens förslag ning att de uppskattade kostnaderna för de kommunala insatserna är riktiga. Samtliga studier, som de ekonomiska kalkylerna i denna rapport bygger på, medgav enligt författaren slutsatser med hög säkerhet. Studierna redovisade i genomsnitt (median) en minskning av utage- rande problem . Effekten var beroende av insatsens omfattning. Som förväntat förefaller effekten avklinga . I en av studierna hade barnen följts och vid det tillfället kunde fortfarande en minskning om påvisas. De redovisade stu- dierna var delvis genomförda i familjer som lever under mindre gynnade sociala villkor än vad som genomsnittligt gäller i . Effekten av insatsen är därför troligen mindre här. En försiktig uppskattning har varit att insatsen reducerar förekomsten av utage- rande psykiska problem , i stället för angivna De hälsoekonomiska beräkningar, som redovisats ovan, visar att såväl kommuner, som landsting och stat tjänar in de investeringar som de gjort i form av föräldrastödsinsatser. Det beror på att andelen barn, som under uppväxten och i vuxenlivet utvecklar olika former av normbrytande beteende och utanförskap, minskar. De vinster, som kan förväntas av ett utbyggt föräldrastöd, inträffar dock först . Utredningen ger nedan förslag till finansiering av kostnaderna för ett utbyggt föräldrastöd. Förslag till finansiering av kommunernas kostnader för ett utvecklat föräldrastöd Kommunernas kostnader för ett uppbyggt föräldrastöd består av kostnader för uppbyggnaden , till exempel kartläggningar och framtagande av strategi, utbildning av föräldragruppsledare samt tvärprofessionella utbildningar och konferenser. Därefter utgörs merparten av de löpande kostnaderna av löner till exempelvis samordnare av föräldrastöd, föräldragrupps- ledare, kuratorer, psykologer. Utredningen har föreslagit att de statliga stimulansmedlen om sammanlagt ska användas till att stödja kommunernas genomförande av kartlägg- ningar och framtagande av strategier. Totalt bör cirka en fjärdedel av stimulansmedlen reserveras till detta ändamål . knappt hälften av de sammanlagda stimulansmedlen föreslås delfi- Konsekvenser av utredningens förslag nansiera utbildning av föräldragruppsledare inklusive utbildning av utbildare samt till tvärprofessionella utbildningar och konferenser . Kommunernas och regionernas kostnader för själva utbyggnaden av föräldrastöd blir därmed avsevärt reducerade. För de kostnader för föräldrastödsverksamheter, som inte täcks av de statliga stimulandsmedlen, ger utredningen följande rekom- mendation till finansiering. Preventionsforskningen visar att en rad olika riskbeteenden hos ungdomar, till exempel användning av alkohol, droger, skolk, kri- minalitet och psykisk ohälsa, kan relateras till delvis likartade risk- och skyddsfaktorer4. Relationen mellan barn och föräldrar är sannolikt den gemensamma risk eller skyddsfaktor som har störst betydelse5. Det finns därför mycket att vinna, även ekonomiskt, på en gemensam satsning från olika politikområden som rör barn och föräldraskap. De kostnader, vars storlek beror av vilka insatser varje kommun, landsting eller region väljer att utveckla, kan finansieras långsiktigt enligt följande: Beslut fattas i kommunen att berörda kommunala nämnder ska avsätta en viss andel av sina respektive budgetar till föräldra- stödjande insatser. Berörda nämnder kan vara barn- och utbild- ningsnämnd, socialnämnd samt kultur- och fritidsnämnd. Detta är en finansieringsform som har använts i kommun6. De statliga myndigheter eller politikområden, som ger stöd till lokalt och regionalt förebyggande insatser för barn och unga, rekommenderas på samma sätt att avsätta en viss andel av sitt samlade stöd till föräldrastödsinsatser lokalt och regionalt. Berörda myndigheter är, enligt utredningens mening, , , , och . Eftersom utredningens för- slag bedöms öka jämställdheten mellan män och kvinnor samt underlätta integrationen av nyanlända i det svenska samhället menar utredningen att även ekonomiskt stöd till integration och jämställdhet ska kunna disponeras till föräldrastödsinsatser. 4Sundell och Forster (2005). En grund för att växa. Forskning om att förebygga beteende- problem hos barn. , Forsknings- och Utvecklingsenheten. 5El-Khouri och (2005) Elevers normbrytande beteenden. Resultat års med elever 9 och gymnasiets år 2. 6I avsattes av bruttobudgeten (1 ) för tre av kommunens nämnder till bland annat föräldrastödsinsatser. Konsekvenser av utredningens förslag Förslag till finansiering av landstingens och regionernas kostnader för genomförande av utredningens olika förslag Landstingens och regionernas kostnader för ett utbyggt föräldra- stöd i linje med utredningens förslag rör främst uppbyggnad av utbildningsresurser, genomförande av utbildning av föräldra- gruppsledare, tvärprofessionella konferenser och utbildningar samt landstingens kostnader för att utveckla föräldrastödet vid MVC och BVC. Utredningen har föreslagit (se ovan) att knappt hälften av stimulansmedlen används till att stödja utbildningen av föräldra- gruppsledare samt genomförande av tvärprofessionella konferenser . Förslag till finansiering av ett nationellt råd för föräldrastöd Utredningen har föreslagit att ett nationellt råd för föräldrastöd bildas. I rådet bör berörda myndigheter samt representanter för ideella organisationer, forskning och Kommuner och Landsting (SKL) vara representerade. Rådet ska, enligt utredning- ens förslag, utveckla kunskapsstöd till regionala och lokala aktörer, utveckla modeller för kvalitetsutveckling samt följa utvecklingen av föräldrastödsinsatser i landet. Utredningen föreslår att rådets kost- nader för uppbyggnaden av kunskapsstöd i samverkan med ett urval universitet samt rådets utveckling av verktyg för kvalitets- bevakning och utvärdering finansieras av de statliga stimulans- medlen (Uppskattas till av stimulansmedlen). Därefter bör rådet i huvudsak finansieras inom ramen för myndigheternas ordinarie anslag. Genomförandekonferenser samt informations- och utbildningsmaterial Utöver de områden, som enligt utredningens föreslag, delfinansie- ras med stimulansmedlen, bör medel avsättas för genomförande- konferenser i olika delar av landet, produktion av informations- och utbildningsmaterial samt framtagande av krite- rier för öppna jämförelser, förslagsvis i regi av kommuner och Landsting. Konsekvenser av utredningens förslag Hur påverkas jämställdheten av utredningens förslag? Ett utbyggt föräldrastöd, som i högre grad än , också stödjer pappor i föräldrarollen och medverkar till att män tar ut en ökad andel av föräldraledigheten, är sannolikt en av de mest verknings- fulla insatserna för att uppnå ökad jämställdhet. Hur påverkas brottsligheten av utredningens förslag? De evidensbaserade föräldrastödsprogram, som är inriktade på att förbättra samspelet mellan barn och föräldrar, minskar risken för hälsoproblem. De flesta studier har genomförts på föräldrar med små barn. På barn i denna ålder är det i första hand möjligt att stu- dera förekomsten av beteendeproblem. De flesta av dessa studier visar att risken för beteendeproblem kraftigt reduceras. I ett mer begränsat antal undersökningar har författarna även påvisat minskad risk för nedstämdhet och oro, alkohol- och drogbruk7. Eftersom beteendestörningar med utagerande psykiska problem, alkohol och droger hos barn och unga är nära kopplade till skade- görelse, våld och annan brottslighet finns det ett gott vetenskapligt belägg för att ett utbyggt föräldrastöd resulterar i minskad brotts- lighet. 7 , hemsida Aktuellt barn & unga samt psykisk hälsa, 15 Förslag till delmål Utredningen föreslår tre delmål för utvecklingen av föräldra- stödsinsatser på lokal, regional och nationell nivå. Grundläggande förutsättningar för föräldrastöd Lokalt finns grundläggande förutsättningar för ett utbyggt föräld- rastöd i kommunen i form av: politiska beslut som inkluderar budget för genomförandet. erforderliga avtal inom kommunen samt mellan kommunen och andra aktörer en upprättad strategi/handlingsplan som beskriver hur utbygg- naden av föräldrastöd ska ske och som omfattar de olika länk- arna, kompetensutveckling och samverkan Regionalt finns en struktur för utbildning av föräldragruppsledare med tydlig roll- och ansvarsfördelning mellan olika regionala aktörer. ett råd för föräldrastöd inrättat, som erbjuder kunskapsstöd till regionala och lokala aktörer nationella riktlinjer för MVC:s och BVC:s föräldrastödjande verksamhet utarbetade av kriterier för kvalitetsbedömning av föräldrastödssajter på inter- net utarbetade av kriterier för öppna jämförelser utarbetade av Statens folkhälso- institut i samarbete med det nationella rådet och Kom- muner och Landsting -Återrapportering till regeringen från kommuner och regioner av beviljade stimulansmedel 2009–2010 -Enkäter till kommuner, som utarbetas av det föreslagna natio- nella rådet för föräldrastöd -Återrapportering till regeringen av de uppdrag myndigheterna fått Samverkansformer lokalt och regionalt kring föräldrastöd Lokalt finns en struktur för samverkan kring föräldrastöd i kom- munen med: 1.en central samordning av kommunens föräldrastöd 2.en gemensam kunskapsbas hos olika aktörer lokalt och regionalt 3.samverkan mellan socialtjänst, ideella organisationer, MVC/BVC, förskoleverksamhet och skola förankrad politiskt och inom respektive verksamhet Regionalt genomförs konferenser och utbildningar för tvärprofes- sionella team samt utbildning av föräldragruppsledare. -Återrapportering till regeringen av stimulansmedel 2009-2010, där det framgår hur samverkan har utformats mellan olika aktö- rer, inklusive ideella organisationer -Återrapportering till regeringen av stimulansmedel 2009-2010, där det framgår hur många tvärprofessionella team som deltagit i regionala utbildningar och konferenser -Enkät till kommuner, som utarbetas av det föreslagna nationella rådet för föräldrastöd Ett brett utbud av föräldrastöd med många olika aktörer involverade Lokalt finns ett brett utbud av föräldrastödjande aktiviteter, till exempel i form av strukturerade föräldrastödsgrupper, telefon- och webbstöd. -Olika former av familjecentralsliknande verksamheter har utveck- lats -Många olika aktörer är involverade i föräldrastödsinsatser, till exempel socialtjänst, barn- och utbildning, fritidssektorn, ideella organisationer, ungdomsmottagningar, bostadsbolag och närings- liv -Samlad information om utbudet av föräldrastöd finns på olika språk på kommunens hemsida, inom förskoleverksamhet och skola -Genom samverkan med ideella organisationer når föräldrastöds- insatser ut brett till olika grupper, som tidigare ej tagit del av föräldrastödsinsatser Regionalt finns nätverk av olika aktörer inom föräldrastöd, till exempel föräldragruppsledare och samordningsansvariga för kom- munernas föräldrastöd. Nationellt finns öppna jämförelser publicerade Förslag till uppföljning av det nationella rådet för föräldrastöd -Statistik från regionala utbildningar samt från programföre- trädare om antalet utbildade gruppledare samt vilka organisatio- ner de verkar inom -Utvecklingen av familjecentraler eller familjecentralsliknande verksamheter -Uppgifter från den kommunala samordningen av föräldrastöd (arbetsmaterial ). (2007) Child poverty in perspective: an overwiev of child well- being in rich countries. Aronen, E.T. (1993) The effect of family counselling on the mental health of 10 11 years-old – children in low- and high risk families: a longitudinal approach. J Child Psychol Psychiatry, vol. 34, s. 155 165. Aronen, E.T., Kurkela, S.A. (1996) Long-term effects of an early home-based intervention. Acad Child Adolesc. Psychiatry, vol 35, s.1665 1672. Aronen, E.T., Arajärvi, T. (2000) Effects of early intervention on psychiatric symptoms of young adults in low-risk and high-risk families. Am J Orthopsychiatry, vol 70, s. 223 232. Bremberg, S. (red) (2004) Nya verktyg för föräldrar-förslag till nya former för föräldrastöd.