sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av regleringen av tjänste- pensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Statsrådet förordnade avtalsexperten att vara särskild utredare. Som experter i utredningen förordnades departementssekreteraren , biträdande förhandlings- chefen , handläggaren , departementssekreteraren och produktspecialisten . Till sekreterare anställdes numera departementssekreteraren . förordnades förbundsdirektören att vara expert i utredningen. Den särskilde utredaren har under arbetets gång tagit råd och fått underlag av experterna, men de har inte varit delaktiga i de förslag som utredningen lämnar. Experterna har följaktligen inte getts möjlighet att avge särskilda yttranden. Utredningen, som har arbetat under namnet Scenkonstpensions- utredningen, överlämnar härmed sitt betänkande Nytt pensions- system för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Tabell 3.1 Antal årsverken vid institutionerna –2007..76 Tabell 3.2 Antal årsverken vid institutionerna fördelade på yrkesgrupper ........................................... Tabell 3.3 Institutionernas kostnader 2003–2007 ............. Tabell 3.4 Institutionernas kostnader 2006 fördelad på Tabell 3.5 Institutionernas intäkter 2003–2007 ................ Institutionernas intäkter 2006 fördelad på Antal anställda i genomsnitt 2007 fördelade Nivå på förmånsbestämd ålderspension från och med för övergångsgenerationen..................... Avgiftssatser för AIP och kollektiva premiesatser för 2004–2006 ............................ Tabell 3.10 Avgifter för AIP och för 2004–2006 ............................................................ Tabell 3.11 Avgifter för AIP och för 2007 .. 106 Tabell 3.12 för 2003–2007 fördelade på Tabell 3.13 Premiesatser för kollektiva 2003–2007............................................................. Tabell 3.14 Avgifter för AIP och för 2007 fördelade på pensionsåldrar och premietyp.................. Genomsnittliga månadsavgifter för AIP och månadspremier för 2007 fördelade på pensionsåldrar och premietyp .................................... Andel för ålderspension före 65 år som inte resulterar i en pension ................................. Riskpremiens fördelning på försäkrade Tabell 4.1 Genomsnittliga månadsavgifter för AIP och månadspremier för fördelade på pensionsåldrar ...115 Tabell 4.2 Pensionsåldrar för konstnärliga anställningar Tabell 4.3 Taxerad förvärvsinkomst 2007 för pensionärer födda –1942 fördelad på pensionsålder och kön..129 Taxerad förvärvsinkomst 2007 för pensionärer födda –1942 fördelad på inkomstslag och Taxerad förvärvsinkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på pensionsålder Tabell 4.6 Taxerad förvärvsinkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på pensionsålder Tabell 4.7 Taxerad förvärvsinkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på inkomstslag och Tabell 4.8 Pensionsgrundande inkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på pensionsålder och kön .............................................. Tabell 4.9 Justerad pensionsgrundande inkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på pensionsålder och kön .............................................. Tabell 4.10 Pensionsgrundande inkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på pensionsålder och födelseår ...................................... Tabell 7.1 PISA-förordningen fortsätter att gälla efter 2011 för anställda som är födda i följande intervall ..... Tabell 9.1 Fribrev för ålderspension före 65 år multiplicerat med följande faktorer ger övergångsfribrev för livsvarig ålderspension från och Tabell 9.2 Genomsnittlig pensioneringsålder ................... Tabell 9.3 Genomsnittligt övergångsfribrev fr.o.m. 65 år för olika pensionsåldrar och födelseår, kr/månad ......... Tabell 10.1 Kollektiva för ålderspension före 65 år i procent av pensionsunderlag................................ 2007 enligt PISA-förordningen fördelade på Tabell 10.3 Riskpremiens fördelning på försäkrade Tabell 11.1 Förslag till pensionsavgift i procent av lön..... Tabell 11.2 Förslag till tilläggsavgift i procent av lön ....... Tabell 11.3 Antal och andel anställda med lön över 7,5 Tabell 13.1 Institutionernas justerade pensionskostnad 2007, exklusive särskild löneskatt, fördelad på pensionsålder och förmån.......................................... Tabell 13.2 Institutionernas uppskattade framtida pensionskostnad, exklusive särskild löneskatt, fördelad på pensionsålder och förmån......................... Tabell 13.3 Institutionernas uppskattade pensionskostnader, exklusive särskild löneskatt, per person och pensionsålder i kronor olika år...230 pensionskostnader, exklusive särskild löneskatt, per person och pensionsålder i procent av utbetald lön Förkortningar och ordförklaringar......................................... Utredningens bakgrund och uppdrag ............................ Införlivande med den statliga tjänstepensioneringen ............ Fortsatt statligt åtagande......................................................... Administration av PISA-förordningen ....................... Finansiering och tryggande.......................................... Pensionssystemet och scenkonstområdet ............................ 4.1.1 Osäkra och höga kostnader för arbetsgivarna........... Svårt att administrera.................................................. 4.1.3 Osäkra förmåner för arbetstagarna............................ Scenkonst och ålder................................................................ 4.2.1 Nuvarande låga pensionsåldrar fungerar ej................ 4.2.2 Scenkonstnärer som passerat pensionsåldern ........... 4.2.3 Höga kostnader riskerar leda till utslagning ............. 4.2.4 Höga ger inte alltid motsvarande förmån.... Ansvaret för pensionsvillkoren ............................................. Så ser det ut på andra håll ........................................ Pensionsavtalen på scenkonstområdet ...................... Andra yrken med låga pensionsåldrar................................... Förändrade bakomliggande pensionssystem ........................ Behov av förändrat scenkonstpensionssystem ..................... Den statliga regleringen av pensionsvillkoren 7.2.1 Kollektivavtalsreglerat i stället för 7.2.2 PISA-förordningen fortsätter att gälla för avgångna, äldre och sjuka ........................................... 7.2.3 PISA-förordningen fortsätter att gälla för Sjukpension och efterlevandepension ....................... Omställningsersättning och efterlön för dansare och 8.2.1 Omställningsersättning i stället för pension............. 8.2.3 Möjlighet att välja efterlön redan vid avgång............ 8.2.4 Dansare som går kvar på PISA-förordningen får 8.2.5 I statens och SPVs regi............................................... Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen............ 9.2.1 Fribrev för ålderspension från och med ........... 9.2.2 Övergångsfribrev ersätter antastbar ålderspension 9.2.3 Fribrev för ålderspension före vid 9.2.4 Administration och information ............................... Finansiering av statligt reglerade förmåner .................. 10.2.1 Kollektiva för förmånsbestämd 10.2.2 Avgift för omställningsersättning och efterlön ........ 10.2.3 Premiebefrielseförsäkring och annan 10.2.4 Justering av statsbidragen........................................... Ett avgiftsbestämt pensionsavtal ................................ 11.2.1 En avgiftsbestämd ålderspension ............................... 11.2.2 Högre pensionsavgifter för konstnärlig personal ..... 11.2.3 Kompensation för växlingen från förmånsbestämt till avgiftsbestämt............................ 11.2.4 Fond för förtida avgång av konstnärliga skäl ............ 11.2.5 Annan pensionslösning för institutionschefer.......... 11.2.6 Varför inte kollektivavtalsreglering fullt ut?............. Frågan om pensionsförbättring från och med ...... Aktiva dansare och sångare.................................................... Dansare och sångare som gått i pension ............................... 13.1.1 Dagens kostnader........................................................ 13.1.2 Framtida kostnader..................................................... 13.1.3 Kostnad för olika personalkategorier ........................ 13.2.1 Premiebefrielse för AIP.............................................. 13.2.2 Kollektiva för respektive pensionsålder....... 13.2.3 Avveckling av PISA-förordningen............................. 13.2.4 Omställningsförmåner till sångare och dansare 13.3.1 Omställningsersättning och efterlön......................... 13.3.3 Fond för förtida avgång.............................................. 14.1Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med Förslag till förordning om omställningsförmåner för vissa dansare och sångare....................................................... 14.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med 14.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:000) om omställningsförmåner för vissa dansare Förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med Utdrag ur rapport från Förordning (1984:222) om pen- sionsavgifter enligt statliga tjän- Allmänt pensionsavtal för stat- liga och vissa andra tjänstemän (även kallat PA-74) Förordning (2003:56) om tjän- försäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. Förkortningar och ordförklaringar SOU 2009:50 Är även benämningen på tidi- gare förordningar som knyter an till statliga tjänstepensions- Förordning (1997:908) om pre- mier för statens avtalsförsäk- reglemente (1959:287) Lag (1967:531) om tryggande Ålderspension från och med 65 Ålderspension före 65 år Innebär att rätten till förmånen är villkorad, dvs. anställningen upphör före avgång Pensionen före 65 år enligt PISA-förordningen är ett exempel på en antastbar förmån. Kollektivavtalad förmån som kom- ålderspension (AIP) pletterar förmånerna enligt PISA- motsvarighet till den individuella ålderpensionen och Kåpan inom det SOU 2009:50 Förkortningar och ordförklaringar Tjänstepension vars avgift är bes- tämd till en viss procent av lönen eller till ett visst belopp. månens storlek beror av inbetalda avgifter och tillgodoräknad avkast- ning på kapitalet. AIP är ett exem- pel på en avgiftsbestämd pension. Pension som betalas ut till en an- pension före som enligt erbjudas när en konstnärligt anställd (exklusive sångare och dansare) fysiskt och konstnärligt inte klarar sin uppgift på ett nöjaktigt sätt är exempel på en avgångspension. Benämning på det tekniska fribrev som SPV använder vid beräkning av Tjänstepension som garanterar en viss totalnivå inklusive allmän pen- I exempelvis det tidigare stat- liga pensionsavtalet PA-SPR, och den PISA-förordning som knöt an till det avtalet, var ålderspensionen fr.o.m. en bruttopension. förslag tillsammans med omställ- ningsersättning ska ersätta ålders- pensionen före enligt PISA- förordningen för sångare och dan- ning har upphört före uppnådd pensionsålder eller intjänad del av Förkortningar och ordförklaringar SOU 2009:50 PA 03 och PISA-förordningen finns regler för fribrev. Individ som har slutat sin anställ- ning och som är berättigad till ett fribrev i stället för en gen gäller vanligen att anställningen ska ha motsvarat av en efter för att en person ska vara berättigad till ett fribrev. Tjänstepension som i förväg är bestämd till ett visst belopp eller till en viss nivå av lönen. pensionen före och från och med exempel på förmånsbestämda pen- Försäkringsmodellen [för stat- En modell för att redovisa de för- Försäkringsrörelsen [för stat- Ett område inom försäkringsmod- ellen för statens avtalsförsäkringar som är tänkt att likna ett försäk- Tillgångarna utgörs av en Resultatet regleras mot en återbär- fonden påverkar premierna. Innehåller principer för beräkning av bl.a. , försäkringsteknisk livslängd, ränta och omkostnader. SOU 2009:50 Förkortningar och ordförklaringar Det är SPV som beslutar om de försäkringstekniska riktlinjer som gäller för statens avtalsförsäkringar. Avgiftsbestämd förmån enligt pen- får välja vilket bolag som ska för- valta inbetalda avgifter och om de ska placeras i fondförsäkring eller pension och bestäms försäkrings- tekniskt med hänsyn till den anställdes ålder, pensionsålder, tid under vilken pensionen intjänas och pensionens storlek. ella utjämnas inte mellan PISA-förordningen är exempel på förmåner som betalas med indivi- Utjämnas över den grupp som om- fattas av förmånen och uppgår till en procentsats av ett underlag, alt- ernativt ett belopp i kronor. på de kollektiva premierna bestäms i taget, så att det som betalas in förväntas täcka årets kostnader för de förmåner som premien finansierar. säkringspremie och riskpremie är exempel på kollektiva . PA 03 och PA-91. ter förvaltas av Kåpan Pensioner som, när det gäller tjänstepension, Förkortningar och ordförklaringar SOU 2009:50 kan utbetalas fr.o.m. pensionsåld- ern till den som slutat sin anställ- ning före pensionsåldern. enligt äldre bestämmelser, annat PA-91, som inte är värde- säkrad före utbetalning är exempel på denna förmån. Särskilt avtal om tillfällig anställ- ning på minst två och högst fem år för konstnärlig personal vid teater- , dans- eller musikinstitution. tidskontrakt utgör ett komplement Beräknat årsbelopp för förmånsbe- stämd ålderspension när anställnin- gen antas fortsätta fram till uppnådd beloppet bl.a. vid beräkning av Innebär att den anställde fortlö- pande tjänar in sin framtida tjänste- pension och att rätten till den intjä- även om anställningen upphör före ordningen är exempel på en ning och efterlön, som enligt utred- ningens förslag ska ersätta ålders- pensionen före enligt PISA- räknas för pensionsunderlag. SOU 2009:50 Förkortningar och ordförklaringar Benämning på de delar av försäk- dena redovisas i SPV:s balans- Löneunderlag som ligger till grund för beräkning av pension. PISA-förordningen är det medel- talet av de pensionsgrundande lön- erna, värdesäkrade med prisbas- beloppets utveckling, för de fem sista kalenderåren före beräknings- Ålder enligt avtal eller förordning vid vilken den anställde har rätt att avgå med pension utan att göra förtida uttag av pensionen. förordningen finns följande pen- sionsåldrar: 65, 63, 60, 59, 52 och Förpliktelse om finansiering av för- till SPV förs pensionsåtagandet över Består av sjukpensioner och efter- levandepensioner, samt premiebe- frielse/premienedsättning för Finansierar de så kallade riskför- Förkortningar och ordförklaringar SOU 2009:50 från försäkringstekniska riktlinjer. SPV:s benämning på den premie SPV:s benämning på den premie Samlingsnamn på förmåner, bl.a. pension, som antingen regleras via kollektivavtal som slutits mellan parterna på det statliga avtalsom- rådet, eller via författningar utfär- dade av regeringen. Pension som bekostas av arbets- givaren och som grundas på kol- lektivavtal, författning eller indivi- duella avtal mellan arbetstagare och Det innebär att både ningen och avtalet om AIP är exem- pel på tjänstepensioner. ande tjänstetid och tid som behövs för hel pension enligt exempelvis torn kan maximalt uppgå till 1. Finansierar värdesäkring av intjä- nad pensionsrätt för personer som är aktiva i tjänst. De nya fribrev från och med 65 år som enligt utredningens förslag skapas för dem som enligt PISA- förordningen har lägre pensionsål- der än och blir av med rätten till en antastbar förmån före . Mitt uppdrag har varit att genomföra en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Inriktningen ska vara ett system som är anpassat till de speciella förhållanden som råder på området och kostnader som är förutsägbara för arbetsgivarna. En grundläggande fråga är i vilken utsträckning pensionsvillkoren ska vara reglerade i kollektivavtal eller i författning. Om det behövs ändringar i författ- ningar ska förslag läggas fram om sådana ändringar. Pensionssystemet för anställda inom det statsunderstödda scen- konstområdet har länge varit en statlig angelägenhet. Skälet till det var ursprungligen att scenkonstinstitutionerna genom statsbidra- gen till verksamheten hade en statlig anknytning. I den nu gällande förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegruppliv- försäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning, den så kallade PISA-förordningen, föreskrivs att det statlig pensionsavta- let PA 03 ska tillämpas på vissa i en bilaga till förordningen angivna arbetstagare. PA 03 ska tillämpas med de tillägg och undantag som anges i förordningen. Som komplement till förordningen finns ett kollektivavtal om avgiftsbestämd individuell ålderspension (AIP). har stora förändringar skett på pensionsområ- det. Reformeringen av det allmänna ålderspensionssystemet inne- bar en övergång från ett förmånsbestämt system, baserat på de femton bästa inkomståren av ett trettioårigt intjänande, till ett avgiftsbestämt system enligt livsinkomstprincipen, där hela arbetslivets inkomster ligger till grund för pensionens storlek. De statliga tjänstepensionerna har i likhet med tjänstepensionerna på den kommunala och den privata sektorn utvecklats från förmåns- bestämda till i huvudsak avgiftsbestämda pensioner. Enligt uppgift från () var det vid utgången av 2007 cirka 5 700 arbetstagare hos 65 scenkonstinstitu- tioner som omfattas av PISA-förordningen, varav 2 500 är konst- närlig personal med rätt till ålderspension före . Av fysiska och konstnärliga skäl har till exempel dansare pensionsålder och sångare . Pensionsåldern är inte förenad med någon avgångs- skyldighet utan som för andra arbetstagare på den svenska arbets- marknaden finns en ovillkorlig rätt att kvarstå i anställningen till . För finansiering av den förmånsbestämda delen av tjänstepen- sionen, den som är reglerad i PISA-förordningen, är teater-, dans- och musikinstitutionerna anslutna till den statliga försäkrings- modellen. De betalar försäkringstekniskt individuellt beräknade till SPV för den ålderspensionsrätt som de anställda tjänar in. Som förstås av den inriktning som utredningens direktiv anger är pensionssystemet inte särskilt väl anpassat till de speciella förhållanden som råder på scenkonstområdet. Korttidsanställningar och anställningar för en viss produktion ställer till problem vid beräkningen av förmåner och . Kostnaderna är instabila och svåra att förutse för institutionerna. Höga för ålderspen- sion före resulterar inte alltid i en förmån. Dansare och sångare som inte arbetar efter det att de avgått med pension får en låg pension från och med . Detta är några av de problem som jag har analyserat och sökt lösningar på. Jag har funnit det närmast självklart att pensionsvillkoren även på detta område ska bestämmas av arbetsmarknadens parter. Tre centrala frågor behöver då besvaras. Hur kan den statliga regle- ringen avvecklas på bästa sätt? Behöver någon del i en ny ordning vara statligt reglerad? Hur skulle det kollektivavtalade pensions- systemet kunna se ut? Jag föreslår att de som de statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna betalar till SPV för ålderspension före ska vara kollektivt beräknade för respektive pensionsålder. ska dessutom den riskpremie som institutionerna betalar till SPV omfatta premiebefrielse för pensionsavgiften enligt . Jag föreslår att ålderspensionen enligt PISA-förordningen upphör att gälla för anställda inom scenkonstområdet 2012. Detta ska dock inte gälla för anställda som då har högst kvar till pensions- åldern. Den personal som upphör att omfattas av PISA-förordningen 2012 ska ha rätt till fribrev för den ålderspension från och med som de då kan ha tjänat in. Fribrev för ålderspension före ska fastställas och räknas om till fribrev för ålderspension från och med med faktorer som jag lämnar förslag om. Avvecklingen av PISA-förordningen innebär att den konstnär- liga personalen inte längre har rätt till en ålderspension före , i vart fall inte i statlig regi. Dansare och sångare föreslår jag ska få rätt till det jag kallar omställningsersättning och efterlön enligt en ny statlig förordning vid i stort sett de pensionsåldrar som de har haft enligt PISA-förordningen. Omställningsersättningen utges , varav fyra på en högre nivå än nuvarande ålderspen- sion. Efterlönen utges därefter fram till på en lägre nivå än ålderspensionen. Jag föreslår att omställningsersättningen och efterlönen ska finansieras genom att medel avsätts på statsbudgeten för att täcka kostnaden för förmånerna. Statsbidra- gen till de institutioner som anställer dansare och sångare ska sänkas med motsvarande belopp. Förmånerna ska administreras av SPV och särredovisas i verkets pensionsrörelse. Avskaffandet av ålderspensionen enligt PISA-förordningen lämnar ett stort utrymme för kollektivavtalsparterna Svensk Scen- konst och PTKs förhandlingsgrupp Svensk Scenkonst att förhandla om. Jag har uppfattat parterna som att de gärna ser att jag lämnar förslag även i denna del. Mitt förslag är då att utrymmet används till ett avgiftsbestämt system genom höjda pensionsavgifter enligt . Pensionsavgiften för anställda som enligt PISA-förordningen har pensionsålder bör ligga på den på svensk arbetsmarknad numera vedertagna nivån. För dansare och sångare bör nivån vara högre med hänsyn till den kortare intjänandetid som gäller för dem. Som viss kompensation för höjd pensionsålder och för att skapa flexibilitet bör anställda i konstnärliga yrken få ett påslag på nu nämnda pensionsavgifter. För att den generation som är med om växlingen från förmånsbestämda till avgiftsbestämda pensioner inte ska förlora på växlingen krävs dessutom födelseårsberoende tilläggsavgifter. Jag har utarbetat förslag till nu nämnda avgifter som med viss marginal ryms inom nuvarande kostnadsram. Inom den ramen ryms också mitt förslag att avsättningar görs till en eller flera fonder för förtida avgång av konstnärliga skäl och stöd och handledning åt dansares och sångares omställning. Jag föreslår att rätten till sjukpension och efterlevandepension enligt PISA-förordningen och premiebefrielsen för arbetsgivarna ska upphöra att gälla 2017. bör kollektivavtals- parterna ha kompletterat med motsvarande villkor. förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstgrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning; Härigenom föreskrivs att bilaga A till förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstgrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning ska ha följande lydelse. Förteckning över icke-statliga anställningar och vissa särskilda bestämmelser i anslutning till dessa –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Teater-, dans- och musikinstitu- tioner –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Västsvenska Teater och och 4), 5) Arbetstagare vid fria teater-, 4), 6) 1 Senaste lydelse 2005:170. Den tidigare särskilda bestämmelsen 3 upphävd genom 2005:170. Konstnärlig ledare (teaterchef) 5), 7)