sou · GWB364 · 2009-01-01 00:00:00 — När det gäller att tillgängliggöra sändningarna finns det ändå anledning att beröra skillnader som får konsekvenser för distributionen och tillgänglig- heten. Ett radioprogram innehåller mycket mindre information än ett TV-program eftersom bara ljudet och inte också bilden ska för- medlas. Detta gäller både analog och digital överföring och innebär att distributionen blir billigare och enklare för radio. En annan viktig skillnad är hur vi konsumerar radio- respektive TV-program. Radiolyssnandet är mycket mer mobilt än TV-tittan- det. Vi lyssnar på radio när vi rör oss, när vi åker buss eller prome- nerar. Och inte minst när vi kör bil. av radiolyss- nandet sker i bilen. Också detta är av betydelse för hur man i fram- tiden ska tillgängliggöra radio. Slutligen gör det faktum att radio bara bygger på ljudöverföring att frågan om hörbarhet blir en annan än för TV där hörbarheten kan underlättas av exempelvis textning.1 Det finns ett flertal sätt att ta emot radiosändningar från SR och UR: via FM-sändningar, via DAB-sändningar, via kabel, via separata IP-nät, via mobilnäten och via Internet. I detta kapitel redogör vi i huvudsak för FM- och DAB-sändningarna, varefter vi diskuterar framtida digital distribution. Radio på Internet kommer att behandlas i kapitel 15. 1 Med hörbarhet menar jag inte vilken sändareffekt utsändningarna ska ha utan hur väl framför allt det talade ljudet hörs i radioprogrammen. Bedömning: FM-nätet kommer att vara i drift . Dittills hade svensk radio i huvudsak distribuerats med AM-teknik på lång- och mellanvågs- banden, dvs. på lägre frekvenser än dem som används i det så kal- lade FM-nätet. AM-teknik var mer störningskänslig än FM-teknik varför övergången innebar en viss kvalitetshöjning i distributionen. Viktigare var emellertid att det frekvensområde som togs i bruk möjliggjorde nationell täckning av flera kanaler. Lång- och mellanvågsbanden var fulla och för att kunna erbjuda bättre mottagning och fler kanaler hade man laborerat med att åter- använda frekvenser på låg effekt (synkronkörning) och att sända radio i telefonnätet (trådradio). Man sände också med tiden fler radiokanaler på AM, men med låg effekt och utan nationell täck- ning. Etableringen av FM-nätet sammanföll i tiden med introduktio- nen av TV i . Intresset för TV var så stort att de inström- mande TV-licenserna gjorde att man snabbt kunde bygga ut ett nät med hög täckningsgrad. Eftersom FM-sändningarna skedde på fre- kvenser vars vågutbredningsegenskaper liknade dem som gällde för TV-sändningarna så kunde man använda samma för både radio och TV. Det innebar att även FM-nätet kunde byggas ut snabbt.2 Vad som krävdes av lyssnarna var inköp av nya mottagare. Övergången sammanföll emellertid även med introduktionen av transistorn. Den innebar att mottagarna kunde göras mycket mindre, lättare och energisnålare än de som drevs med elektronrör, vilket var attraktivt för konsumenten. AM-sändningarna fanns emellertid kvar ända in . SR:s sändningar i FM-nätet täcker av den bofasta befolkningen. SR köper utsändningstjänsten av Teracom.3 P1, P2 och P3 sänds i nationella kanaler medan P4 är nedbrutet i 24 regionala kanaler. I FM-nätet finns också närradio och privat lokal- radio. Framtiden för närradio har utretts och Radio- och 3PTS har i en underrättelse den 24/10 2007 meddelat att inte får ta ut mer än ett visst belopp för produkten nationell. har den 26/11 2007 svarat på PTS underrättelse. PTS har den 13/3 2008 i ännu en underrättelse meddelat nya maxpriser för produkten, vilken svarade på 10/4 2008. Den 7/5 2008 förelade PTS ett maxpris på produkten nationell. presenterade rapporten och när-TV i fokus . Frågan bereds i . Den privata lokalradions möjligheter och framtid utreds för när- varande utredning om kommersiell radio (Ku 2007:05). Jag bedömer att FM-nätet är ett väl utnyttjat och tillförlitligt distributionsnät som bör finnas kvar . SR har ett kompletterande sändningstillstånd som medger sänd- ningar av åtta program på en nationell frekvens i DAB-nätet, sänd- ningar på vissa regionala frekvenser samt försök med att sända digital ljudradio på andra sätt. De svenska DAB-sändningarna började , som BBC i började sina sändningar. Vid introduktionen nåddes av befolkningen. SR var ensamt om att bedriva sändningar; den privata lokalradion valde att inte delta. byggdes DAB-nätet ut till en befolkningstäckning på . Inför tillståndsperioden –2005, som senare förlängdes till 2006, fattade beslut om att minska kostnaderna för DAB i väntan på en utvärdering. Det innebar att täckningen minskade från av befolkningen från . tillsattes en särskild utredare för att kartlägga och analysera situationen för digital distribution av radio i . Del- betänkandet levererades , Digital radio: Kartläggning och analys (SOU 2002:38). beslutade regeringen genom tilläggsdirektiv att utredningen skulle vara en parlamenta- risk kommitté - . Uppdraget var nu att ana- lysera förutsättningarna för framtida digital radio och ta ställning. Betänkandet presenterades , Digital Radio (SOU 2004:16). Kommittén föreslog att DAB-verksamheten skulle byggas ut i etapper. var målet att helt ersätta de analoga sändningarna med digitala, även om det inte då var möjligt att säga när en sådan övergång skulle kunna vara klar. Kommittén utgick också från att det skulle skapas förutsättningar för att de kommersiella aktörerna skulle vilja delta i verksamheten. meddelade regeringen att man inte ämnade påbörja den etappvisa DAB-utbyggnad som föreslagit. Skälen sades vara flera men betoningen låg på att den tekniska utvecklingen var osäker och att DAB haft begränsad framgång i andra länder. Att konsumenterna inte hade köpt motta- gare i förväntad utsträckning var också ett skäl som åberopades. Regeringen menade att det inte fanns skäl att välja en enskild tek- nik för den framtida radiodistributionen. Detta eftersom utveck- lingen på området var snabb och oförutsägbar. Istället skulle SR följa teknikutvecklingen förutsättningslöst och prova olika distri- butionsvägar.4 gav regeringen och i uppdrag att följa utvecklingen av digital distribution av ljudradio. Löpande underlag skulle tas fram under . Verket har i två rapporter med titeln redovisat utvecklingen. Den sista rapporten lämnas och vi har därför inte kunnat ta ställning till de slutsatser som presenteras där. SR sände sju kanaler i DAB-nätet. hölls den regionala radiokommunikations- konferensen i regi. Syftet var att planera för digital utsändning för radio och TV i den region som tillhör. Vid konferensen fick tillgång till frekvenser som räcker till fyra digitala ljudradionät i frekvensbandet 174–(band III). Man kom också överens om bestämmelser som gör att detta band kan användas även för andra tjänster än radio. 4 Regeringens skrivelse 2005/06:66 Digital distribution av ljudradio, 20/12 2005. 14.4Andra existerande distributionstekniker som SR använder Förutom i FM- och DAB-näten tillgängliggörs radio även via andra tekniker. Precis som i fallet med TV sänds radio vidare i kabel- och IP- nät. Dessa signaler lämpar sig väl för mottagning i en stereoanlägg- ning. kom SR och SVT överens om att SR skulle få utrymme i SVT:s mux i det digitala marknätet för TV. Detta utrymme har tidigare använts för en ny typ av text-TV som emel- lertid inte finns i några mottagare. har de tekniska förutsättningarna för sändningarna utretts och de beräknas komma igång . Detta innebär att de som har digital marksänd TV också kan få SR:s radiokanaler samma väg. Flera kommersiella TV-operatörer erbjuder också privata lokalradiokanaler. Det är möjligt att få digital radio till sin mobiltelefon genom trådlöst Internet via 3G-nätet. Då använder man inte den radio- mottagare som ofta finns i dagens mobiltelefoner utan signalen går i mobiltelefonnätet. SR har en mobilradiotjänst som går att nå via mobil.sr.se. Denna hemsida är anpassad efter mobiltele- fonen och man kan navigera och välja vilka tjänster man vill ha. Radio- och har i sina rapporter följt utvecklingen av de tekniker som är möjliga för distribution av digital radio. Verket delar upp teknikerna i fyra grupper: ljudradiobaserade tekniker, TV-baserade tekniker, mobiltelefonbaserade accesstekniker och bredbandsbaserade accesstekniker. Det är de ljudradio- och TV- baserade teknikerna som kan komma att kräva investering i speci- fika sändarnät och som därför för SR:s del kräver politisk behandling. Omvänt kräver övriga tekniker inte samordning och investering i särskilda nät. De kräver inte heller investering i specifika mottagare. 14.5.1Fördelar med digital radio Det finns tecken som tyder på att radiolyssnandet minskar. Detta gäller särskilt de yngre åldersgrupperna. På grund av att det är svårt att mäta lyssnandet på Internet, kan man inte säga om det ökade lyssnandet på Internet kan kompensera för minskningen i traditionellt radiolyssnande. Om minskningen är reell skulle en förklaring kunna vara att framför allt musiklyssnandet i större utsträckning sker via andra tekniker än linjär radio. Olika typer av musikspelare som hanterar digitala format är populära kapitalvaror, inte minst hos ungdomar. finns det ett större utbud av musikkanaler i radio endast i vissa storstadsregioner. I större delen av landet är utbudet begränsat och det är därför möjligt att de som har egna små musikspelare eller mobiltelefoner istället använder dem eller lyssnar via Internet. I det analoga FM-nätet är det trångt. Den utredning som PTS har gjort på regeringens uppdrag visar att det går att få plats med ytterligare en kanal i FM-nätet med en täckningsgrad på av landets yta.5 Frågan är dock om en sådan kanal på något avgö- rande sätt skulle medföra ett större utbud. I ett digitalt nät skulle förmodligen utbudet kunna ökas radikalt i hela landet. Det skulle i sin tur innebära en möjlighet för hela radiobranschen att utvecklas och stimulera arbetsmarknaden för externa producenter. En digitalisering ger även andra möjligheter till kompletterande tjänster, inte minst när det gäller hörbarhet och tillgänglighet. Utbud, pris och enkelhet torde emellertid vara överordnade egen- skaper för konsumenterna. Det är också möjligt att knyta frågan om tillgänglighet till digi- taliseringen av radio eftersom det är enklare att förbättra hörbar- heten och åstadkomma separerat ljud. Det krävs dock större över- föringskapacitet för radiokanaler med möjlighet till separerat ljud. Om radiodistributionen digitaliseras är det också teoretiskt möjligt att sända både syntolkning och uppläst textremsa som radiokanaler för vilka det skulle krävas en digitalradio, men inte ytterligare en digital-TV-box. Det kan följaktligen finnas samordningsvinster mellan radio och TV när det gäller digital distribution. 5 Frekvensplanering FM-bandet: möjligheter till ytterligare rikstäckande analoga ljudradiosändningar, PTS 14/2 2008. 14.5.2Dedicerade nät respektive multifunktionella nät Traditionellt har våra kommunikationsnät varit avsedda för endast en tjänst, så kallade dedicerade nät. Det gäller telegrafi och telefoni, radio och TV. I vissa fall har ett kommunikationsnät också kunnat användas för andra tjänster efter hand. Trådradio som gick i tele- fonnätet är ett exempel på det. Faxmeddelanden som också går i telefonnäten är ett annat. Ofta har utbyggnaden av nya kommuni- kationsnät kopplats till redan existerande infrastruktur, bland annat av kostnadsskäl. När telegrafnätet byggdes ut skedde det utmed järnvägen till ömsesidig nytta. När sedan telefonnätet byggdes ut nationellt kunde telegrafstolparna utnyttjas som infrastruktur. Ett liknande exempel finns också inom radio och TV. När FM-nätet expanderade så underlättades det av att sändarnätet för TV etable- rats eftersom FM-sändarna kunde placeras på samma som TV-sändarna. Det finns en rad trådlösa kommunikationsnät utbyggda över . Det rör sig framför allt om FM-nätet, GSM-nätet, 3G-nätet och DVB-T-nätet. Ytterligare tekniker för trådlöst bred- band är också under utveckling. Användningen av dessa nät är hög, men hur konsumenterna kommer att använda näten är inte helt klart. När det gäller FM-nätet så är det dedicerat för radio och saknar möjlighet till interaktivitet. Detsamma gäller DVB-T-nätet. När digital marksänd TV introducerades var förhoppningarna på interaktivitet i detta nät stora, men sänds endast linjär TV. 3G-nätet å andra sidan används mer och mer för trådlös Internet- access. Det innebär, som berörts ovan, att man kan lyssna på hela SR:s utbud i sin 3G-telefon, via Internet. Delar av utbudet är även anpassat för just denna typ av teknik genom sidan mobil.sr.se. Det finns följaktligen dedicerade nät som är enkelriktade och hanterar rundradio och multifunktionella nät med stor interaktivitet. De dedicerade näten för public service-sändningarna har mycket hög yttäckning, vilket innebär att de täcker nästan hela landet. De multifunktionella näten har lägre yttäckning men ofta hög befolk- ningstäckning. När man mäter befolkningstäckningen utgår man som regel från var befolkningen bor. Sändningarna från ett nät med hög yttäckning når befolkningen även om den inte befinner sig i hemmet utan på arbetsplatsen, i sommarstugan eller i rörelse från ett ställe till ett annat. I ett multifunktionellt nät med hög befolk- ningstäckning kan det vara svårt att få mottagning på ställen där befolkningen inte bor, men faktiskt vistas. FM-nätets och DVB-T-nätets höga yttäckning för public ser- vice-sändningarna är ett resultat av politiska beslut grundade i övertygelsen att dessa sändningar ska nå i princip alla överallt. Utbyggnaden av dessa dedicerade nät är därmed en integrerad del av public service. Grundkostnaden för lyssnaren i de dedicerade näten är public service-avgiften och önskar man mer radio och TV är det möjligt för många att skaffa abonnemang. Distributionskostnaden för public service-företagen ligger fast och är oberoende av hur många som lyssnar eller tittar. I de multifunktionella näten är förhållandet det omvända. Kostnaden för att lyssna på radio via Internet beror visserligen på vilken typ av abonnemang man har, men en abonne- mangskostnad måste alltid betalas utöver public service-avgiften. har många någon form av Internetanslutning som inte är bero- ende av hur mycket data som laddas ner och då kostar inte heller radiolyssnandet något extra. Kostnaden för ökar emellertid i princip med varje lyssnare på Internet eftersom det krävs större kapacitet i datorer och nätverk. Denna kostnad är dock lägre för radio än för TV. 14.5.3Parallella utredningar om radio Framtiden för radion i hanteras som redan nämnts för när- varande i flera utredningar med olika uppdrag. Radio- och TV-ver- ket redovisar sitt uppdrag att följa och beskriva utvecklingen av digital radio . utredning om kommersiell radio (Ku 2007:05) lämnar sitt betänkande . Eftersom ingen har haft ett övergripande uppdrag som gäller radions framtid har min utredning haft två möten med representanter för den privata lokalradion, SR, Radio- och samt utredning om kommersiell radio, som deltog . Utredningen har där- till haft ytterligare ett antal möten med var och en av dessa aktörer. Syftet med mötena har varit att undersöka vilka möjligheter som finns för att föra frågan om digital radio vidare. 14.5.4Samordnad hantering skulle krävas Min slutsats är att frågan om digital radio i ett dedicerat nät kräver en samlad hantering. Det krävs åtminstone tre saker för att ett beslut om digital radio i ett dedicerat nät ska kunna resultera i en reell utveckling av radiomediet: enighet om teknisk standard Först och främst måste SR och den privata lokalradion enas om teknik; konsumenten måste kunna höra både SR och privat lokal- radio i samma mottagare. Ett sådant enande är också beroende av vad som sker internationellt när det gäller utsändningsstandarder för digital radio. kan inte välja en standard som inte också används i övriga . För det andra måste villkoren för digital radio vara klara och ligga fast över så att både SR och den privata lokalradion vet vilka investeringar som är aktuella och vad man förbinder sig till. Tillståndsgivningen måste följaktligen utredas, förankras och beslutas. En fråga av centralt intresse är hur och om tillstånds- givningen för digital radio ska kopplas till tillstånd att sända analog radio. Mervärdet av digital radio i ett dedicerat nät måste för det tredje framgå klart för konsumenten. Konsumenten måste kunna köpa billiga och enkla mottagare som erbjuder något mer än FM-nätet. Det är emellertid inte säkert att allt som finns på FM måste finnas i en ny eterburen digital utsändning. För SR tillkommer frågan om kostnaden för parallellsändning eftersom inte SR som den reklamfinansierade privata lokalradion har möjlighet att få ökade intäkter genom ökat lyssnande. Denna fråga är av historiska skäl kopplad till vilken teknik man väljer. När TV-distributionen digitaliserades skapades ett sär- skilt distributionskonto i Riksgälden som möjliggjorde att parallell- sändningskostnaderna för SVT och UR kunde betalas över ; man lånade av framtida avgiftsmedel och skulden kunde genom lån i Riksgälden tas till en låg ränta. Fördelnings- nyckeln mellan företagen justerades så att kostnaderna för den dubbla distributionen för TV inte drabbade radion. I en direkt- finansieringsmodell får SR finansiera en ökad distributionskostnad på samma sätt, men lånet måste tas externt. 14.5.5Beslut om släckning av de analoga sändningarna inte aktuellt Släckningen av det analoga nätet för TV var ett historiskt beslut med få motsvarigheter. Det är mycket sällsynt att staten fattar beslut som efter en kort övergångsperiod gör viss teknik oanvänd- bar. I normala fall sker teknikskiften över . Så har också varit fallet med tidigare teknikskiften inom radio- och TV-området. Trådradiosändningarna pågick efter att FM var utbyggt över hela landet, trots att det bara nådde maximalt 400 000 lyssnare. AM-sändningarna, som nått hela befolkningen, pågick efter att FM-nätet nådde hela landet. När det gällde övergången till digital marksänd TV fanns emellertid en rad vinster att göra på en släckning av det analoga nätet när man väl beslutat sig om att definitivt etablera de digitala sändningarna. Det fanns kommersiella intressen i den digitala tekniken; digitaliseringen innebar att fler aktörer kunde etablera sig i marknätet som tidigare bara kunnat ge rum för tre TV-kanaler. Parallellsändningen var kostsam för de aktörer som sände både analogt och digitalt. Slutligen fanns det intresse för att använda de analoga frekvenserna för andra kommunikationstjänster. Situationen för radio är annorlunda. Parallellsändning är visser- ligen kostsam, men inte alls lika dyr som i fallet med TV eftersom inte lika mycket information ska förmedlas. Den privata lokal- radion har haft ekonomiska svårigheter och visade ingen vinst . Radions del av reklaminvesteringarna ligger också betydligt lägre i än i övriga . FM-nätet representerar följaktligen en intäktskälla för flera aktörer. Slutligen är frekvens- vinsterna för radio inte lika stora som för TV. Drivkrafterna för en övergång från analog till digital eterburen distribution har följaktligen varit andra för TV än de kan bli för radio. Dessutom finns det långt fler radiomottagare än det finns TV-mottagare. Visserligen tycks livslängden på hemelektronik ha krympt om man jämför med några decennier tillbaka, men apparat- beståndet för FM-sändningarna är likväl stort. Detta är ett skäl som talar för att FM-nätet bör finnas kvar under en relativt . Även beredskapsskäl talar för att behålla FM-nätet. Frågan om digital radio är komplicerad. Tekniker för överföring av digital information utvecklas och förändras, liksom lyssnarnas vanor. Som redovisats ovan finns det starka skäl för ett dedicerat distributionsnät med hög täckning för radio eftersom det skulle möjliggöra en utveckling av radiomediet. Exakt hur hög den täck- ningen ska vara är svårt att fastslå. Frågan är emellertid bero- ende av en samordnad hantering för att den ska kunna föras vidare.6 I avvaktan på en sådan lösning anser jag att det är viktigt att SR fortsätter att pröva olika digitala tekniker för att nå lyssnarna. 14.6Hörbarhet och ökad tillgänglighet är viktigt Precis som inom SVT har man inom SR tagit fram särskilda riktlinjer för bättre hörbarhet. Enligt riktlinjerna ska journalister utbildas i nya digitala redskap för programutsändningar, använda ett tydligt och enkelt språk, minska antalet telefonintervjuer i nyhetssändningar och öka förståelsen för hörselskadades problem. Krav på ljudkvalitet finns också med i ett internt utarbetat beställningsverktyg för programproduktion.7 En digitalisering skulle kunna öka möjligheten att reglera bak- grundsljudet i sändningarna och därmed öka hörbarheten. En sådan funktion är emellertid beroende på hur mycket utrymme man är villig att ge distributionen eftersom möjligheten att separera ljud kräver större överföringskapacitet per kanal. Jag anser att frågan om hörbarhet i radio är viktig för att öka tillgängligheten. 6Jag kan notera att SR, UR och den kommersiella radion i en skrivelse till Radio-och TV- verket 28/5 2008 deklarerat att man avser att samarbeta om teknik och distributionsfrågor för en framtida digital radiodistribution. 7Till public service-utredningen från SR, Funktionshinder, rapport, 17/10 2007, SR:s public service-redovisning 2006. 15 Internet och ny teknik Bedömning: Det är nödvändigt att public service-företagen bedriver verksamhet på Internet om de ska kunna utvecklas, behålla sin legitimitet och nå tittarna och lyssnarna. Utbudet på Internet bör utgå ifrån och ha en tydlig koppling till program- verksamheten. Utbudet bör utformas så att så många som möjligt kan tillgo- dogöra sig tjänster och program. Företagens målsättning bör vara att tillgänglighetsfunktioner som textning, talad textremsa och syntolkning också erbjuds i utbudet på Internet. 15.1Internets utveckling och användning Den enskilt största förändringen inom medieområdet det är Internet. Från att ha omfattat endast ett fåtal hem- sidor är de omöjliga att räkna. Expansionen kan räknas på många sätt: i antal servrar, domäner, hemsidor, omsättning, anslut- ningar, företag, tjänster, användare etc. Internet har haft och kom- mer att ha en mycket stor inverkan inte bara på kommunikation och handel utan också på vår kultur och självförståelse. Tillgången till Internet i hemmen ökar. Enligt en rapport från hade tillgång till Internet hemma 2006 vilket ska jämföras med 2002 då motsvarande siffra var cirka 70 procent.1 Post- och kartläggning visar att denna siffra har stigit till . 1 Digitala klyftor, , 8/11 2007. Internet och ny teknik För att utnyttja flera av de tjänster som erbjuds på Internet, av bland annat SVT, SR och UR, behövs bredbandsuppkoppling med en viss överföringshastighet. För god tillgång behöver man i prak- tiken en överföringshastighet på ca /s.2 Av befolkningen i åldern 16–som hade tillgång till Internet hemma 2007 uppgav två av tre att de hade en anslutningshastighet på /s eller över.3 Den ökade användningen av Internet har stimulerat en expansion av tjänster. En mycket stor del av användningen består av e-post och informationssökning men mer och mer handel sker också över nätet. Av befolkningen i åldern 16–uppgav 2006 att de använde Internet för att söka information om varor och tjänster och för att skicka och ta emot e-post. använde Internet för att lyssna på radio eller titta på TV vilket är en ökning från år 2003.4 En genomsnittlig dag 2006 använde av befolkningen i åldern 16–Internet hemma, vilket ska jämföras 1998. Yngre använder Internet i större utsträckning än äldre och användningen i hemmet är generellt sett högre bland män än kvinnor. använde av männen Internet och motsvarande siffra för kvinnor är . Skillnaderna mellan könen visar inga tecken på att minska. Det finns också socioekonomiska skillnader i användningen av Internet. Individer med eftergymnasial utbildning nyttjar Internet mer än personer med lägre utbildning.5