sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — I träffas således individuella energieffektiviseringsavtal direkt mellan staten och de enskilda kommunerna. Utredningen anser att avtal, liksom i , bör tecknas direkt mellan staten och enskilda kommuner och landsting. Det innebär ett större administrativt arbete när det gäller avtalsteckning och uppföljning av resultaten än om ett centralt avtal tecknas. Utredningen bedömer dock att en sådan modell ger en större effekt. I vissa fall kan en grupp av kommuner utgöra part i ett gemensamt energieffektiviserings- program. Kravnivåerna i avtalen bör harmoniseras med kraven i Kommuner och landsting kan bidra till ökad energieffektivi- sering både genom val av utrustning och installationer i de egna fastigheterna och genom att i hyresförhållanden ställa krav på energieffektivitet i hyrda lokaler. Även energianvändning inom den egna verksamheten kan effektiviseras. En viktig åtgärd är också att ställa krav på energieffektivitet vid upphandling av utrustning och vid val av transportermedel. Åtgärder för en energieffektiv offentlig upphandling enligt ovan bör integreras i energieffektiviserings- avtalen. Det finns inget hinder mot att fler än två åtgärder genom- förs. Eventuellt kan kommuner och landsting ges möjlighet att välja vilka två, eller flera, åtgärder som ska ingå i det egna effek- tiviseringsåtagandet. Utredningen avser att , i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL), utarbeta ramavtal för energi- effektivisering i kommuner och landsting. Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet Som nämnts i det föregående skall en myndighet ges i uppdrag att övervaka och kontrollera att bestämmelserna om den offentliga sektorns ledande roll efterlevs. Detta innebär bl.a. att svara för införande, uppföljning av programmet för energieffektivisering i statlig sektor. En annan aktuell uppgift är att företräda staten som part i förhållande till kommunerna när kommunala energieffektivi- seringsavtal träffas. Det är inte nödvändigt, men kan vara lämpligt, att en och samma myndighet svarar för all övervakning och kontroll av energieffektiviseringarna i den offentliga sektorn. Utredningen avser att närmare behandla denna frågeställning i sitt slutbetän- kande. Som konstaterats i kapitel 3 är brist på kunskap och information en viktig orsak till att energieffektiviseringar, som i sig är lönsamma, inte kommer till stånd. Mot den bakgrunden är det angeläget med en samlad informationsinsats inom ramen för det åtgärdspaket som EG-direktivet föranleder. Sådana insatser bör samordnas på statlig nivå, men involvera även företrädare för olika slag av energi- användare såsom fastighetsägare, industriföretag och kommuner. Insatserna består i huvudsak av en samlad informationskampanj för en effektivare energianvändning och en webbaserad informations- portal, här kallad Forum för energieffektivisering. Utredningen förslår att ett Forum för energieffektivisering (nedan Energiforum) etableras, i vilket information och kunskapsspridning kan koncentreras och samordnas. Internet är ett viktigt medium för att nå ut med information via ett Energiforum. Publikationer och informationsspridning genom andra kanaler, såsom press, radio och TV, kan också utnyttjas. En viktig funktion för Energiforum bör t.ex. vara att producera pressmaterial och arrangera presskon- ferenser i samband med demonstrations- och teknikupphandlings- projekt eller i syfte att sprida kunskap om goda exempel inom både privat och offentlig sektor. Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet Ett flertal informationsteman kan integreras i Energiforums webtjänst. En strategiskt viktig målsättning är att information om statens, kommunernas och landstingens roll som föregångare och resultaten av deras insatser ska kunna spridas via Energiforum. Tänkbara användningsområden för Energiforums webtjänst är: Allmän information om energieffektivisering anpassat för respektive målgrupp, lägenhetshushåll, fastighetsägare av alla slag, industrin, småföretag, kommuner etc. Målgruppsanpassad information omfattande kalkylprogram för energieffektivisering för olika kategorier av energianvändare. Målgruppsanpassad information om bidrag, skattelättnader och andra offentliga stöd. Information om goda exempel och, inte minst, vilken ekono- misk besparing som kan göras genom energieffektivisering. Information om livscykelkostnadskalkylering för energieffek- tiviserande åtgärder och investeringar. Plattform för offentlig sektor, inte minst staten, när det gäller att visa fram hur myndigheterna går före med energieffek- tivisering. Här kan också myndigheterna betygsättas eller rang- ordnas på andra sätt i fråga om uppnådda energieffektiviserings- mål. Motsvarande gäller kommunerna och landstingen. Information om energianvändningens betydelse för energi- systemen och växthuseffekten. Ett system för bench marking införs således inom Energiforum för energieffektivisering. Systemet ger allmänheten möjlighet att jäm- föra olika myndigheter, kommuner och andra offentliga organisa- tioner med varandra. Under fliken Din kommun skulle med- borgarna exempelvis kunna ta del av den egna och andra kom- muners resultat när det gäller energieffektivisering. En viktig fråga att lyfta fram gäller vilka kommuner som tecknat energieffektivi- seringsavtal med staten och vilka som inte gjort det. Här kan också information lämnas om vilka, och hur många, av de ovan redovisade sex åtgärderna enligt bilaga VI till direktivet, som den enskilda kommunen åtagit sig att genomföra. En möjlighet är att belysa effekterna av insatserna, inte bara i energitermer, utan också genom att visa hur många kommunala skattekronor som sparats genom Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet Det kan ske både för enskilda kommuner och på en aggregerad nivå. Frågan om energieffektivisering är av allmänt intresse. Det beror inte minst på den aktuella klimatdebatten och det stora fokus som klimatfrågorna fått . Däri- genom kan förväntas att t.ex. kommuninvånare ställer krav på sina politiker, om den egna kommunen inte presterar lika bra som andra, i strävan att effektivisera energianvändningen. Media kan förväntas spela en viktig roll när det gäller att sprida kunskap och information om olika kommuners, landstings och statliga myndig- heters ambitionsnivåer och prestationer och skillnader mellan dem. Arbetet inom Energiforum kan organisatoriskt inordnas inom en befintlig myndighet, t.ex. . Ett annat alter- nativ är att verksamheten organiseras fristående från andra myndig- heter. Flera organisations- och samarbetsmodeller kan övervägas för en sådan fristående organisation. Frågan om organisations- modell för Energiforum kräver dock närmare samråd och över- väganden och utredningen avser att återkomma till denna fråga i sitt slutbetänkande. 9 Summering och slutsatser I det följande redovisas en översikt över de resultat, erfarenheter och slutsatser som utredningsarbetet lett fram till. Inledningsvis redovisas de samlade, förväntade resultaten för de olika samhälls- sektorerna. Dessa relateras härefter till det vägledande energi- effektiviseringsmål, som formulerats i kapitel 4, avsnitt 4.5. Slut- ligen beskrivs erfarenheter och slutsatser som kan dras i detta skede av utredningsarbetet samt utgångspunkter för en sammanhållen strategi för ett energieffektivare . Det finns inledningsvis anledning att erinra om den allmänna strategiska utgångspunkt, som redovisats i kapitel 2, och som innebär att energieffektiviseringar ska ses i ett systemperspektiv. Mot den bakgrunden menar utredningen att det grundläggande syftet med energieffektiviseringsdirektivet måste vara att minska användningen av primär energi för att tillgodose samhällets behov av energiberoende funktioner. I direktivet behandlas, som medel för att nå detta mål, effektivisering vid slutanvändning av energi. Därför räknar vi i det följande, för olika effektiviseringsåtgärder vidtagna hos slutanvändare, fram den resulterande effekten i form av minskad användning av primär energi. I konsekvens härmed har också, för basåren, den slutliga användningen av energi i de sektorer som omfattas av direktivet, räknats upp till den användning av primärenergi som åtgår när omvandlings- och distributionsförl- uster i tillförselsystemet beaktas. Som en följd härav redovisas i det följande alla resultat i termer av primär energianvändning. Upplysningsvis redovisas även, inom parentes, effektiviseringsinsatsernas inverkan på slutanvänd energi. Utgångspunkten för beräkningen av det vägledande målet är basårens energianvändning. Det vägledande besparingsmålet, som formulerats i kapitel 4, avsnitt 4.5, utgör och av basårens energianvändning. I sammanställningen redovisas samtliga värden i enheten TWh primär energianvändning som beräknats med tillämpning av de vikt- ningsfaktorer som redovisats i kapitel 4, tabell 4.5 och, parallellt härmed, i slutlig energianvändning. Det vägledande målet har beräknats enligt tabell 9.1. Tabell 9.1 Kvantifiering av direktivets vägledande mål, slutlig respektive primär energianvändning, TWh av basårens energianvändning, 9.2Effekter av tidiga åtgärder och beslutade styrmedel Direktivet medger att effekter av s.k. tidiga styrmedel, som fort- farande kvarstår , får tillgodoräknas vid utvärderingen av om det vägledande målet uppnåtts. Sådana styrmedel ska ha införts tidigast . För generella styrmedel som t.ex. skatter får effekter medräknas. Arbetet för en effektivare energianvändning har pågått i . Ett stort antal åtgärder har redan genomförts och bidragit till att effektivisera den svenska energianvändningen. I delbetänkandets kapitel 5, 6 och 7 redogörs för åtgärder inom sektorn bostäder och service m.m., industrin respektive transport- sektorn, som har genomförts respektive . Där redovisas även en bedömning av de energieffektivi- seringseffekter som väntas kvarstå . har på uppdrag av regeringen inventerat de befintliga styrmedel, vars effekter får tillgodoräknas enligt EG-direktivet. har också beräknat hur stor besparingseffekt som respektive styrmedel ger. Enligt EG- direktivet ska även ett mellanliggande besparingsmål för Mot den bakgrunden har också beräknat effekten av befintliga styrmedel för . Utredningen har kvalitetsgranskat, reviderat och kompletterat Energimyndig- hetens analyser. 9.2.1Tidiga åtgärder (1991 2005) Resultaten redovisas, som nämndes inledningsvis i detta kapitel, i primär energianvändning. Effektiviseringsinsatsernas inverkan på slutanvänd energi redovisas inom parentes. För bebyggelsen bedöms att effekten av åtgärder som genomförts respektive uppgår till cirka 17,9 (11,5) TWh. För transportsektorn bedöms den kvarvarande effekten av tidiga åtgärder uppgå till minst 6,0 (5,0) TWh. Inga tidiga åtgärder med kvarvarande effekt har identifierats i industrisektorn. Bedöm- ningarna är baserade på bottom-up metoder, åtgärdsorienterade top-down metoder samt ekonometriska bedömningar. Samman- taget innebär detta att tidigare åtgärder bedöms leda till en effektivare energianvändning på minst 24 (16,5) TWh. 9.2.2Förväntad effekt av beslutade styrmedel (2005 2016) Utöver de tidiga åtgärdernas påverkan på energieffektiviseringen, har även effekten av redan beslutade styrmedel för åtgärder som förväntas vidtas bedömts. För bebyggel- sen är den bedömda effekten av sådana åtgärder 19,5 (8,9) TWh.TPF1FPT För industrisektorn bedöms åtgärder till följd av beslutade styrmedel ha en kvarvarande effekt på 1,8 (0,7) TWh . Åtgärder till följd av redan beslutade styrmedel för transport- sektorn bedöms ha en kvarvarande effekt på minst 1,1 (0,9) TWh. Sammantaget innebär detta att åtgärder , som genomförs med stöd av redan beslutade styrmedel, bedöms leda till en effektivare energi- användning på minst 22 (10,5) TWh. 1TP PT I den bedömda primära energieffektiviseringen ingår den del av utbyggnaden av kraftvärme, som kan hänföras till de slutliga energianvändarnas beslut om övergång till fjärrvärme 2016. Denna åtgärd, som avser energitillförsel, leder till en väsentlig minskning av nationell primär energianvändning,, men ingen förändring i slutlig energianvändning, utöver de förluster som före konverteringen skedde i samband med enskild oljeeldning i många av de aktuella byggnaderna. 9.2.3Summering av tidiga åtgärder för perioden 2005 och redan beslutade styrmedel för perioden 2016 Av tabell 9.2 framgår att effekten av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel för åren 1991 2016 bedöms leda till en primär energieffektivisering och om respektive . Det motsvarar för av den primära energianvändningen. Uttryckt i slutlig energianvändning är den bedömda effekten och . Besparingen i slutlig energianvändning motsvarar av den genomsnittliga slutliga energianvändningen för basåren 2001 2005, som uppgår till . Tabell 9.2 Effekter av tidiga, befintliga och beslutade styrmedel per sam- hällssektor 2010 och 2016, slutlig och primär energianvänd- ning, TWh 1991/1995 2005 (1995 2004) inkl. LIP/KLIMP, korta program- met, solvärme 2000 2005 åtgärder i småhus, i flerbostadshus och lokaler solvärme m.m. 2000 2005 Nya byggregler, BBR06 Inga tidiga åtgärder har 1991/1995 2005 bedömda effekter 2005 2016 2TP PT Denna bedömning inkluderar även energiskatternas effekter. 3TP PT Se fotnot 2. 4TP PT Se fotnot 2. Summering och slutsatser SOU 2008:25 1991/1995 2005 Mjuk körning, järnväg Varav procent av basårens Källa: och (N M 2006:06). 9.3Potential för ytterligare energieffektivisering Utredningens bedömningar av effektiviseringspotentialen bygger på underlag i ett stort antal studier och rapporter från senare tid. Vissa av dessa har tagits fram inom ramen för utredningen. Det ska understrykas att dessa underlag tagits fram med varierande metoder, utgångspunkter och avgränsningar. Enligt utredningens mening varierar också kvaliteten på materialet. Det innebär att de storlekar på den framtida effektiviseringspotentialen, som redovisas i det följande, ska ses som riktmärken för hur stor potentialen kan vara. Det ska också beaktas att det finns bedömningar som leder till långt större effektiviseringspotentialer än de som här redovisas. Generellt bedöms resultaten för bebyggelsen som de mest säkra medan resultaten för industri- och transportsektorn är förenade med större osäkerhet. Med det sagda som allmän utgångspunkt och restriktion, har utredningen bedömt den samlade ekonomiska potentialen för energieffektivisering fram i bebyggelse, industrisektorn och transportsektorn till primär energianvändning, cirka 65 (40) TWh har utredningen bedömt att cirka 41 (25) TWh finns i bebyggelsen, varav fjärrvärme och bränslen står för cirka 16 (14) TWh och el för drygt 25 (10) TWh. I industrisektorn, med undantag för fossil bränsleanvändning som kräver utsläppsrätter, bedöms den ekonomiska potentialen uppgå till cirka 11 (6) TWh, varav cirka 7 (3) TWh el. Slutligen bedöms att den ekonomiska potentialen inom transportsektorn uppgår till cirka 12 (10) TWh. Tabell 9.3 Bedömd ekonomisk potential för energieffektivisering i respek- tive sektor, TWh El [TWh] slutlig [TWh] primär [TWh] 9.4Behovet av kompletterande styrmedel 9.4.1Kommer det vägledande målet att uppnås? hade uppnått en primär energieffektivisering motsvarande jämfört med basårens energianvänd- ning. Detta resultat är en effekt av de tidiga åtgärder som berörts i det föregående. Av tabell 9.2 framgår att , om också den be- räknade effekten av beslutade styrmedel beaktas, sammantaget uppnår ca primär energianvändning, dvs. mer än 10 pro- cent effektivisering . Detta skall, enligt utredningens mening, ses som ett uttryck för den beräknade verkliga energi- effektiviseringen i det svenska energisystemet. Utredningens över- gripande slutsats är mot den bakgrunden att det vägledande effek- tiviseringsmålet i praktiken nås redan genom den ackumulerade effekten av tidiga, befintliga och planerade styrmedel som redo- visats ovan. 5TP PT Utöver de cirka 25 (13) TWh slutlig energianvändning som bedöms realiseras genom redan beslutade styrmedel, se avsnitt 9.2.2. Utredningens slutsats i denna del innebär dock inte att ytter- ligare energieffektiviseringar skulle vara omotiverade. Tvärtom finns starka skäl att öka takten och höja ambitionsnivån i effektivi- seringssträvandena. Utredningen har, som redovisats, identifierat en effekti- viseringspotential om primär energianvändning. Det är ett stort energibelopp, som bedöms lönsamt att spara genom effektiviseringsåtgärder. Skattningen har gjorts med försiktighet. Det finns ett antal studier och kunskapssammanställningar från senare tid, som indikerar betydligt större lönsamma potentialer för energieffektivisering än de som här redovisats.TPF6FPT Det gäller samtliga tre samhällssektorer. Utredningen har dock i detta delbetänkande valt att nalkas sådana resultat med försiktighet. Mot den bak- grunden redovisas endast resultat i den nedre delen av det vida spann, som potentialbedömningarna sammantaget representerar. Den lönsamma potentialen kan därmed i själva verket vara ännu större än . Med denna utgångspunkt, och med hänsyn till de syften och bakgrunder som bär fram energieffektiviserings- direktivet, bör i alla händelser och oavsett hur resultaten av tidiga, befintliga och beslutade styrmedel beräknas, verka för att takten i energieffektiviseringen ökar. Detta innebär också att 6TP PT EnergiCentrum, Åtgärder för ökad energieffektivisering i bebyggelsen, Report 2005:1. Commission of Communities, Communication from the Commission, Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential, COM(2006)545 final, 2006. De Keulenaer et al, Programme, , 2004. Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning, Betänkande av Utred- ningen om byggnaders energiprestanda, SOU 2004:109. , Energy Performance Contracting – en modell för minskad energianvändning och miljöpåverkan, ER 2007:35. , Åtgärdsmöjligheter i – en sektorsvis genomgång. Delrapport 3 i underlag till Kontrollstation 2008. Energistyrelsen, Faglig baggrundsrapport, Handlingsplan for en fornyet insats, Energi- besparelser og marked, 2005. , . et al, Energy policies for increased industrial energy efficiency: Evaluation of a local energy programme for manufacturing SMEs. , . et al, Reducing industrial energy costs through electricity market: case study a Swedish iron foundry. L., Swedish and Energy Supply Measures a Perspective, 2006. , Näringslivets drivkrafter för att minska energianvändningen, Dnr 230- 5541-05 Ht, 2007. . et al, Energieffektivisering. Sparmöjligheter och investeringar för el- och värme- åtgärder i bostäder och lokaler, Anslagsrapport , och Energi- kommissionen 1996. ., The Economics of Climate Change – the , 2006. uppnår besparingsmålet med bred marginal och oavsett vilken beräkningsmetod som används. Det finns också nära kopp- lingar mellan klimatfrågor och energieffektivisering. Behovet av att vidta kraftfulla åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser är därför ytterligare ett starkt motiv att förstärka insatserna för ett energieffektivare . En energibesparing, genom lönsamma åtgärder, av primär energi, motsvarande slutlig energi, skulle leda till betydande ekonomiska besparingar för hushåll och verksamheter av alla slag. Detta bör rimligen också leda till gynnsamma sam- hällsekonomiska effekter. Utredningen återkommer i slutbetän- kandet med en förordad nivå på ett framtida mål för energi- effektivisering. Som framgått i kapitel 3 har under det senaste årtiondet ett antal studier presenterats, som visar att många energisparåtgärder inte genomförs, trots att de både är privatekonomiskt och samhällseko- nomiskt lönsamma. Det betyder att energimarknaderna inte fungerar tillfredsställande. Även i kommissionens grönbok, Att göra mer med mindre, slås fast att de tekniska villkor som råder på energimarknaderna innebär att det är nödvändigt att främja och stödja marknadsdrivna förändringar, som syftar till en effektivare energianvändning. Marknadskrafterna kan på grund av marknads- imperfektioner, inte självständigt möta behovet av en minskad energianvändning av den storlek som av flera skäl bedöms nöd- vändig inom EU. Sådana brister i marknadens funktionssätt kan antas utgöra ett hinder också mot att realisera den ovan nämnda, lönsamma energieffektiviseringspotentialen. En av de viktigaste marknadsimperfektionerna är, enligt grön- boken, bristande kunskap hos aktörerna om ny energieffektivi- serande teknik, om dess kostnader och tillgänglighet och om den egna energianvändningens kostnader.TPF7FPT En viktig slutsats är att några mer betydande energieffektiviseringar, utöver de som beräk- nas redan kunna uppnås, inte kommer att ske av sig själv. För att nå längre krävs därmed styrmedel av olika slag. Sådana styrmedel medför kostnader för det allmänna som måste beaktas. Åtgärderna ska dock vara motiverade från ett samhällsekonomiskt perspektiv. Sammantaget bedömer utredningen att det finns ett behov av nya eller förstärkta styrmedel för ett energieffektivare . 7TP PT mer med mindre (KOM 2005 265 slutlig) av . Se särskilt avsnitt A1-2.. Utredningen har identifierat ett trettiotal styrmedel som kan användas för att påskynda utvecklingen mot ett energieffektivare . Utredningen förordar i detta läge inte något enskilt styr- medel, utan avser att i sitt slutbetänkande återkomma med närmare analyser och rekommendationer. Möjliga tillkommande styrmedel redovisas i sammanställningen nedan. Den offentliga sektorn som föregångare Program för energieffektivisering i statlig verksamhet Energieffektiviseringsavtal som staten ingår med kommuner och landsting Energideklaration av byggnader, kontinuerlig utveckling Utvärdering och annonserad successiv skärpning av nybygg- nadskraven Program för effektivare elanvändning Fortsatt främjande av energitjänster Program för effektivare energianvändning i de areella näringarna Ökade offentliga satsningar på forskning, utveckling och demonstrationsprojekt Ny programperiod för Programmet för Energieffektivisering i energiintensiva industriföretag (PFE) Utvidgat tillämpningsområde för PFE Bidrag/skatterabatt till energieffektiviserande investeringar för icke energiintensiva företag genom avsättning till energi- sparfond eller motsvarande Bindande utsläppskrav för biltillverkare Ändrad definition för miljöbilar Offentliga program för sparsam körning Ökade offentliga satsningar på forskning, utveckling och demonstration Konsumentupplysning om fordons bränsleförbrukning Utöver de slutsatser om måluppfyllelse och förstärkta insatser för ett energieffektivare som redovisats i det föregående har utredningen under utredningsarbetet gjort ytterligare erfarenheter som bör lyftas fram. En övergripande erfarenhet av utredningsarbetet är att det varit svårt att tillämpa direktivet så att suboptimeringar kan undvikas. För att undvika suboptimeringar krävs, enligt utred- ningens mening, att effektiviseringarna sätts in i ett system- perspektiv som belyser effekterna på energianvändningen också i tillförselsystemet. Systemperspektivet framgår nu bara indirekt av en not till bilaga 2 i direktivet. Direktivet är också, i brist på relevanta, harmoniserade och praktiskt tillämpbara beräknings- metoder svårt att tillämpa så att jämförbarhet uppnås mellan länder. Det gäller för övrigt på flera punkter än beträffande beräknings- metoder. För svensk del kan också ifrågasättas om befintlig statistik är ändamålsenlig och tillräcklig i alla delar när direktivet ska tillämpas. 9.5.1EG-direktivets fokus på slutanvändning EG-direktivet om energitjänster och effektiv energianvändning är en del av den europeiska energipolitiken. Denna syftar bl.a. till att minska vårt beroende av importerad energi och kännetecknas av tre övergripande strävanden: en god tillgång till energi, minskad klimatpåverkan och en ökad konkurrenskraft för de europeiska företagen. Det aktuella EG-direktivet gäller slutanvändning av energi, dvs. i princip den energi som köps av hushåll och företag och som mäts i t.ex. bensinpumpar och elmätare. Ett vägledande besparingsmål gäller för de enskilda medlemsstaterna, som ska uppnås .