sou · GWB3118d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Det gäller inte minst myndigheter som har uppgifter på flera verksamhetsområden eller har olika funktioner. Länsstyrelserna är kanske det mest påtagliga exemplet. Sådana myndigheter måste därför tillåtas finnas med i flera kategorier.12 Varje kategori har dessutom delats upp i funktionerna Myndig- hetsutövning och tjänsteproduktion respektive Tillsyn, besvär och utvärdering. En och samma myndighet kan ha båda typerna av funktioner. Självklart kan funktionerna delas upp och beskrivas mycket mer detaljerat och på så sätt ge en mer korrekt bild. riskerar översikten att gå förlorad i detaljerna. Här ska vi redovisa samtliga förvaltningsmyndigheter under rege- ringen samt domstolarna, kategoriserade enligt Cofogs tio uppgifts- områden och de två funktionerna.13 Uppgifterna avser dels det faktiska läget , dels prognos för januari 2009.14 Eftersom en del myndigheter förekommer i flera 12Jämför Statskontoret (2005), s. 13Enligt ska kommitténs översyn omfatta alla statliga för- valtningsmyndigheter som lyder under regeringen. Domstolarna ingår således inte, men har ändå tagits med i den följande redovisningen. 14Indelningen i kategorier utgår från (2008), s. Uppgifterna om myndig- heterna har hämtats från Statskontoret (2007a). Prognosen för baseras på förändringar som hade genomförts eller beslutats fram samt utredningsförslag som bereddes i . kategorier så går det inte att lägga ihop summorna för de olika kate- gorierna för att få det totala antalet myndigheter som redovisades i kapitel 1 i bilagan. I ett underlag till nationalräkenskaperna har Statistiska central- byrån fördelat myndigheterna enligt Cofog. Det skiljer sig dock på flera punkter från den redovisning som vi presenterar här. I underlag ingår bara de cirka 250 myndig- heter som ingår i den statliga redovisningsorganisationen. Dess- utom redovisar varje myndighet på en enda kategori, medan vi i några fall använder flera kategorier. I ett antal fall har vi kategoriserat myndigheterna annorlunda än . Under allmän förvaltning ryms generella aktiviteter som hänför sig till rikets styrelse – ledning och servicefunktioner för den juridiska personen staten, ekonomisk förvaltning med mera – och den övergripande ekonomiska politiken. Här återfinns också generella resurser för samhällets informationsförsörjning (statistik, arkiv etc.). SOU 2008:118 Bilaga 8 Länsstyrelserna (21 myndigheter) (7 myndigheter) Statens fastighetsver Statens ljud- och bildarkiv Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd Länsstyrelserna (21 myndigheter) (7 myndigheter) Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd för utveckling i staten4 1 las ned . Verksamheten fördes över till . 2 Statens ljud- och bildarkiv slås samman med . 3 Verket för förvaltningsutveckling läggs ned . 4 för utveckling i staten bildas . Bilaga 8 SOU 2008:118 Tillsyn, besvär och utvärdering 5 las ned . Styrelsen för psykologiskt försvar SOU 2008:118 Bilaga 8 8 , och Styrelsen för psykologiskt försvar läggs ned . Verksamheten tas över av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, som bildas (redovisas under avsnitt 3.3). Tillsyn, besvär och utvärdering Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt 9 las ned . Verksamheten fördes över till , som bildades (redovisas under avsnitt 3.1). Samhällsskydd och rättskipning hör liksom allmän förvaltning och försvar till statens kärnuppgifter, och organisationen av denna sektor följer ett traditionellt mönster. Arrende- och hyresnämnder (8 myndigheter) Arrende- och hyresnämnder (8 myndigheter) Hovrätter (6 myndigheter) Hovrätter (6 myndigheter) Kammarrätter (4 myndigheter) Kammarrätter (4 myndigheter) Länspolismyndigheter (21 myndigheter) Länspolismyndigheter (21 myndigheter) Bilaga 8 SOU 2008:118 Länsrätter (23 myndigheter) Länsrätter (23 myndigheter) Tingsrätter (53 myndigheter) Tingsrätter (53 myndigheter) Myndigheten för samhällsskydd och 10Registernämnden las ned . 11Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bildas . Tillsyn, besvär och utvärdering Näringslivssektorn är till skillnad från de föregående i huvudsak privat ägd och administrerad, vilket definierar en annan roll för staten än i de föregående sektorerna. En första uppgift är att vid- makthålla och utveckla de system som fungerar som infrastruktur och skapar spelregler för marknadens aktörer. Hit hör förstås den tekniska infrastrukturen, men också administrativ infrastruktur som lantmäteri och patentskydd. En andra central uppgift är myndig- heter med sektorsansvar för de sektorer där staten av olika skäl är särskilt närvarande – till exempel och Statens energi- Den tredje viktiga uppgiften är övervakning och tillsyn. Även här finns det en huvudsakligen teknisk gren, företrädd av exempelvis och (numera ), och en administrativ, representerad av , och Jämställdhetsombuds- mannen (). för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Myndigheten för utländska investeringar i Regionala lantmäterimyndigheter (21 myndigheter) Rådet för Europeiska socialfonden i för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Myndigheten för utländska investeringar i Rådet för Europeiska socialfonden i 15 Styrelsen för samefonden 13Insättningsgarantinämnden las ned som myndighet , och ombildades till ett beslutsorgan i . 14De 21 regionala lantmäterimyndigheterna las ned och slogs samman med till en myndighet. 15En utredning (SOU 2007:49) har föreslagit att ska ombildas till ett aktiebolag. 16Stängselnämnden läggs ned . Verksamheten tas över av Transport- styrelsen, som bildas . 17Verket för näringslivsutveckling, och läggs ned . bildas Myndigheten för entreprenörskap och regional tillväxt samt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Tillsyn, besvär och utvärdering Lokala säkerhetsnämnder vid kärntekniska anläggningar (5 myndigheter) Luftfartsstyrelsen Länsstyrelser (21 myndigheter) Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Rådet för Europeiska socialfonden i (vad avser ) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Verket för näringslivsutveckling (vad avser ) Lokala säkerhetsnämnder vid kärntekniska anläggningar (5 myndigheter) Länsstyrelser (21 myndigheter) --19 --19 Rådet för Europeiska socialfonden i (vad avser ) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Verket för näringslivsutveckling (vad avser ) Energimarknadsinspektionen23 Strålskyddsmyndigheten22 Transportstyrelsen20 Diskrimineringsombudsmannen19 18Verket för näringslivsutveckling, och läggs ned . bildas Myndigheten för entreprenörskap och regional tillväxt samt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. 19Handikappombudsmannen, , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering läggs ned . Verksamheten tas över av , som bildas . 20En utredning (SOU 2008:44) har föreslagit att Järnvägsstyrelsen och Luftfartsstyrelsen ska läggas ned , och att verksamheten ska tas över av Transportstyrelsen som föreslås bildas . 21En utredning (SOU 2007:49) har föreslagit att ska slås samman med . De dock not 18. analys ingår i de myndigheter som analyseras av (N 2008:06, dir. 2008:90), som ska redovisa sina förslag . 22Statens kärnkraftinspektion och las ned . Verksam- heten togs över av , som bildades . Miljöområdet är sektorövergripande, och många aktiviteter av miljö- skyddande karaktär utförs därför inom sektorer som organisa- toriskt inte hänförs till miljöskydd. Miljöpolitikens påverkan på den offentliga sektorn och på samhällsutvecklingen i stort blir därmed större än vad antalet myndigheter inom området och deras resurser antyder. Tillsyn, besvär och utvärdering Länsstyrelser (21 myndigheter) Länsstyrelser (21 myndigheter) 24 las ned . Verksamheten fördes över till . Fonden för fukt- och mögelskador Länsstyrelser (21 myndigheter) Länsstyrelser (21 myndigheter) 25Fonden för fukt- och mögelskador läggs ned . 26Verket för näringslivsutveckling, och läggs ned . bildas Myndigheten för entreprenörskap och regional tillväxt samt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. SOU 2008:118 Bilaga 8 Tillsyn, besvär och utvärdering Länsstyrelser (21 myndigheter. Avser tillsyn enligt .) Länsstyrelser (21 myndigheter. Avser tillsyn enligt .) En grundläggande förutsättning för den statliga förvaltningen inom hälso- och sjukvårdssektorn är att den helt dominerande resursen för tjänsteproduktion finns inom kommun- och landstingssektorerna. Statens insatser koncentreras därmed i huvudsak till normgivning och tillsyn. 28Läkemedelsförmånsnämnden las ned . Verksamheten fördes över till , som bildades . Tillsyn, besvär och utvärdering 3.8Fritid, kultur och religion Inom sektorn fritid, kultur och religion ryms en stor skara ganska varierande verksamheter. Vid sidan av driften av museerna är huvud- uppgiften att fördela statliga bidrag via ett antal nämnder och råd. Forum för levande historia Forum för levande historia Museer (11 myndigheter) Museer (11 myndigheter) Tillsyn, besvär och utvärdering Utbildningssektorn påminner om hälso- och sjukvårdssektorn i den meningen att en stor del av tjänsteproduktionen – i första hand grundskola och gymnasium – sker i regi och att tillsyns- frågan därmed blir central för staten. Även universitetssfären har av hävd stor frihet i förhållande till regeringen. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för nätverk och samarbete inom Nationellt centrum för flexibelt lärande Universitet och högskolor (36 myndigheter) Universitet och högskolor (35 myndigheter)32 29Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning läggs ned . 30Nationellt centrum för flexibelt lärande las ned . 31Specialpedagogiska institutet och las ned . Special- pedagogiska skolmyndigheten bildades . 32Lärarhögskolan i las ned som egen myndighet . Verksamheten fördes över till . 33Valideringsdelegationen las ned . Bilaga 8 SOU 2008:118 Tillsyn, besvär och utvärdering (vad avser effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet) Regionala etikprövningsnämnder (6 myndigheter) (vad avser effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet) Regionala etikprövningsnämnder (6 myndigheter) 34Myndigheten för skolutveckling las ned . 35Statens skolinspektion bildades . Området socialt skydd svarar för en stor del av statsbudgetens utgifter, då det innehåller såväl de stora transfereringssystemen (socialförsäkringar, pensioner) som arbetsmarknadsmyndigheten. Allmänna pensionsfonder (6 myndigheter) Allmänna pensionsfonder (6 myndigheter) Länsarbetsnämnder (20 myndigheter) Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för handikappolitisk samordning SOU 2008:118 Bilaga 8 36Arbetsmarknadsstyrelsen och de 20 länsarbetsnämnderna las ned . Verksamheten fördes över till Arbetsförmedlingen, som bildades . 37Integrationsverket las ned . Delar av verksamheten fördes över till Migrations- verket, länsstyrelserna, och . Tillsyn, besvär och utvärdering Länsstyrelser (21 myndigheter) Länsstyrelser (21 myndigheter) 38Arbetslivsinstitutet las ned . 39Handikappombudsmannen, , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering läggs ned . Verksamheten tas över av , som bildas . 4Organisationen av den statliga tillsynen Tillsyn är en av statens centrala uppgifter. Syftet är ytterst att övervaka att demokratiskt fattade beslut genomförs som det är tänkt, och att reglerna tillämpas likvärdigt för de berörda. En förutsättning för en väl fungerande tillsyn är förstås att det finns tillräckliga resurser för att bedriva den. Men också hur till- synen organiseras har betydelse för dess effektivitet. Inte minst för att säkerställa att tillsynen står fri från den verksamhet som ska över- vakas och att tillsynsverksamheten inte påverkas av rollkonflikter. Den statliga tillsynen har brister. Det har uppmärksammats i olika sammanhang, liksom lämnats olika förslag till hur man ska komma till rätta med dem. Åtminstone delvis kan bristerna härledas till hur verksamheten är organiserad. Det finns flera aktuella exempel på organisationsförändringar som syftar till att åtgärda bristerna. Som ett underlag för förslag kring till- synens organisation redovisar vi här en del av den kritik som har framförts av hur tillsynen fungerar samt förslag till åtgärder och några aktuella förändringar av tillsynens organisation. Dessutom diskuterar vi de rollkonflikter som bör undvikas för att tillsynen ska fungera väl. Med det som utgångspunkt avslutar vi med en samman- fattande diskussion om motiven och förutsättningarna för att samla och renodla statens tillsyn, samt hur den i så fall kan organiseras. Men låt oss börja med själva begreppet. Vad innebär egentligen statlig tillsyn ? föreslog en allmän definition av begreppet tillsyn.15 Tillsyn är en oberoende och självständig granskning av tillsynsobjekt som syftar till att kontrollera om objektet följer krav och villkor i svenska eller europeiska regler. Ofta ges en fylligare definition och ett närmare innehåll i de lagar som reglerar tillsynen på olika områden. Enligt utredningens inventering fanns vid till- fället uppemot 230 sådana lagar. Ofta innebär lagstiftningen också krav på tillståndsprövning i olika former. Statlig tillsyn tillämpas enligt företrädesvis när statsmakterna genom lagstiftning har slagit fast att vissa sär- skilda villkor eller förhållanden skall råda i relationen mellan ett tillsynsobjekt och en enskild medborgare eller en grupp av med- borgare. Med den utgångspunkten ser utredningen statlig tillsyn som ett förvaltningspolitiskt instrument. revisorers förslag till om tillsynens inne- börd och tillämpning förtjänar också att lyftas fram. Revisorerna menade att tillsyn i första hand innebär kontroll av att lagar, för- ordningar och myndighetsföreskrifter efterlevs. Offentlig tillsyn ska tjäna som en garanti gentemot allmänheten, som ska kunna lita på att bestämmelser om säkerhet, likabehandling eller viss service efterlevs. Tillsynen ska ses som en fortlöpande och förebyggande verksamhet, som bedrivs oberoende av vilka risker eller andra brister som för tillfället tilldrar sig allmänt intresse. Varje verksamhets- utövare har ett självklart ansvar för sin verksamhet, som inbegriper 15 SOU 2004:100. både egenkontroll och internrevision. I förhållande till det ska till- synen utgöra en oberoende kontroll.16 4.2Brister i tillsynen – och åtgärder för att förbättra framförde revisorer att de i flera gransk- ningar hade haft anledning att peka på brister i den tillsyn som olika myndigheter ansvarade för.17 Också hade haft anledning att rikta kritik mot tillsynen i flera av sina gransk- ningar. Brister som påtalades var bland annat att tillsynsverksam- heten inte prioriterades tillräckligt, eller att myndigheternas tillsyns- roll blandades samman med deras roll att främja verksamheten inom skilda områden. Enligt och regeringens bedömning kvarstår bristerna i tillsynen. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att tillsynen på många områden spelar en viktig roll för att garan- tera att de regler som och regeringen har beslutat ska få genomslag i samhället.18 Regeringen vill få till stånd en effektivare och tydligare tillsyn inom olika områden. Länsstyrelserna har här enligt regeringen en viktig roll, varför avsikten är att följa upp deras tillsynsarbete. Enligt regeringen är det angeläget inte minst mot bak- grund av kritiken från och signaler om att läns- styrelsernas egeninitierade tillsyn har prioriterats ned. Regeringen har givit i i uppdrag att följa upp och inom ramen för befintlig lagstiftning föreslå förbättringar av länsstyrelsernas tillsynsverksamhet.19 Syftet är att åstadkomma en effektivare och tydligare tillsyn inom olika verksamhetsområden. Uppdraget ska redovisas till regeringen . I budgetpropositionens avsnitt om statlig förvaltningspolitik åter- kommer regeringen till frågan om en förbättrad och mer enhetlig tillsyn. Ett av regeringen uppmärksammat problem är att tillsynen inom många områden är svag och splittrad och sker utan tillräcklig samordning. Sanktionsmedel mot tillsynsobjekt saknas, eller används inte, inom flera områden.20 16Riksdagens revisorer (1994). 17Riksdagens revisorer (1994). 2008/09, utgiftsområde 1, s. 50. 19Dnr Fi2008/3093. 2008/09, utgiftsområde 2, s. 29. Regeringen upprepar att tillsynen inom olika verksamhetsområden behöver bli effektivare och tydligare samt slår fast att den statliga tillsynen är ett prioriterat område. Som utgångspunkt för det fort- satta arbetet med att förstärka tillsynen avser regeringen att i en skrivelse till presentera grundläggande och tydliga prin- ciper för tillsyn (s. 31). revisorer framhöll att och regeringen måste ha garantier för att den aktiva tillsynen inom ett visst område inte får alltför liten omfattning. Sådana garantier kan enligt revi- sorerna skapas på flera sätt. Myndigheterna kan avdela särskilda resurser för tillsyn. Tillsynen kan särskiljas från myndigheternas övriga verksamhet. Olika tillsynsfunktioner kan samordnas i en organisation. Ökad samverkan mellan tillsynsorganen kan enligt revisorerna också bidra till bättre tillsynsmetoder och göra så att de som utövar till- syn uppfattar sitt arbete som viktigt och legitimt. På så sätt för- bättras möjligheterna för en starkare och mer oberoende tillsyn – och därmed möjligheterna att upprätthålla att lagarna efterlevs.21 En viktig fråga är hur de olika myndighetsrollerna bör fördelas organisatoriskt för att tillförsäkra en oberoende och förtroende- ingivande tillsyn. Det finns en tydlig risk för rollkonflikt mellan rollen att bedriva tillsyn över en verksamhet och uppgiften att främja utvecklingen på samma område. Argumenten för att skilja tillsyn från främjande är tämligen intuitiva, eftersom risken för intressekonflikt är uppenbar. Främjarens uppgift är att få verksamheten att fungera väl, granskarens bland annat att undersöka om det har lyckats. Om det finns brister, kan det betyda att främjaren inte har gjort sitt jobb, vilket gransk- aren ska upptäcka och påpeka. Att granska sig själv är självklart problematiskt. Men också om tillsynsorganet faktiskt klarar det så 21 revisorer (1994). kommer det alltid att finnas en misstanke om att tillsynen för- skönar och döljer de verkliga förhållandena. Det räcker alltså inte att tillsynen i sig är oklanderlig, om det finns minsta grund för misstanke om motsatsen. Resonemanget bekräftas av olika under- sökningar. Bland annat har revisionens granskningar upp- märksammat problemen med att inte särskilja tillsyn och främjande. De senaste årens renodling av en del myndigheters uppgifter syftar till att undvika rollkonflikter av det här slaget. Ett exempel är när Inspektionen 2004 skildes från , ett annat när bröts ur år 2008.22 inrättades som en delvis fristående del av Energimyndig- heten. Myndighetskonstruktionen visade dock sig enligt regeringen leda till oklara ansvarsförhållanden och besvärande roll- och mål- konflikter i verksamheten.23 I Statskontorets rapport som föregick förändringen diskuterades också problemet med rollkonflikter.24 Enligt Statskontoret bör en tillsynsmyndighet organiseras så att det finns en klar åtskillnad mellan tillsynsrollen och andra roller. Tillsynens syfte får inte stå i konflikt med andra syften inom myndigheten. Den dåvarande Energi- myndighetens verksamhetsområden var dels omställning av energi- systemet (energipolitik), dels energimarknadspolitik där tillsyn över och bevakning av energimarknaden var centrala uppgifter. Stats- kontoret såg en klar risk för en rollkonflikt som kunde försämra resultatuppfyllelsen för myndigheten som helhet. Behovet av att renodla rollerna förstärks också av utvecklingen på europeisk nivå. Statskontoret hänvisade till allmänna riktlinjer på EU-nivå om tydliga ansvarsförhållanden och möjligheter till ansvars- utkrävande samt om att nationella regleringsmyndigheter ska vara rättsligt och organisatoriskt oberoende av tjänsteproduktion och ägar- intressen.25 Vidare framhölls att har påpekat att oberoende tillsynsorgan oftast medför både snabbare och kvalitativt sett bättre beslut jämfört med om uppgiften samorganiseras med andra upp- gifter.26 22Beslutet att bryta ut Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen kom redan enligt prop. 2001/02:151 (bet. 2001/02:AU7, rskr. 2001/02:243), men genomfördes av olika anledningar först . 2007/08:1, utgiftsområde 21, s. 24Statskontoret (2003). 25Statskontoret refererade till kommissionens vitbok i EU, KOM(2001) 428. 26Regulatory Policies in Countries – From Interventionism to Regulatory Governance, Statskontorets citat från Stortingsmelding nr 17 (2002–2003) Om statlige tilsyn. I en senare rapport om organisationen för tillsynen över energi- marknaderna föreslog Statskontoret följaktligen att Energimarknads- inspektionen skulle vara fristående från . I upp- draget skulle ingå att utöva tillsyn, övervaka marknaden och att vara expertmyndighet för handelsfrågor, ge allmänheten information samt delta i internationellt samarbete.27 Tillsynen ska bedrivas enligt gällande lagstiftning inom området. Ett liknande exempel är tillsynen på skolområdet. tidigare fem regionala skolinspektionsenheter fördes över till den nya myndigheten . blev således den centrala sektorsmyndigheten med ansvar för bland annat utveckling, medan tillsynen gjordes oberoende. Ett tredje exempel är tillsynen inom . En utredning har föreslagit att regionala tillsynsenheter ska föras över till en självständig tillsynsmyndighet.28 Förslaget bereds i . I sin rapport till utredningen såg Stats- kontoret fördelar med en mer oberoende tillsyn. Tillsynen skulle då kunna utföras oberoende av exempelvis fördelning av statsbidrag, eller olika främjande uppgifter som är riktade till samma verksam- heter som tillsynen utövas över.29 Behovet av att organisatoriskt skilja mellan normering och tillsyn är inte lika tydligt. fann i sitt delbetänkande att det inom många områden rådde ett oklart förhållande mellan myndig- heternas ansvar för tillsyn å ena sidan och ansvaret för normering och överblick å den andra.30 Enligt utredningen var det viktigt att tolka begreppen stramare, för att göra den statliga tillsynen till ett tydligare och effektivare förvaltningspolitiskt redskap. Utredningen tog dock inte entydigt ställning för att skilja på rollerna, utan konstaterade att skilda lösningar kunde passa för olika områden. Inom vissa tillsynsmyndigheter har det bedömts vara lämpligt att kombinera normering med tillsyn. Men det finns också exempel på motsatsen, bland annat inom skoltillsynen. I sin proposition om den kommenterade regeringen ansvarsfördelningen mellan och Skolinspektionen, eftersom en del remissinstanser befarade att 27Statskontoret (2007b). 29Statskontoret (2006). förslaget skulle leda till att ansvaret blev otydligt.31 Regeringen menade dock att det är en vanlig ordning inom statsförvaltningen att ha en uppdelning av föreskrivande och kontrollerande uppgifter, där en myndighet har i uppgift att tolka de bestämmelser som en annan myndighet utfärdat. Det skulle enligt regeringen även kunna ses som en ytterligare kvalitetskontroll att två myndigheter bear- betar information om samma verksamhet. Regeringen såg både för- och nackdelar med gränsdragningarna inom såväl den tidigare som den nya myndighetsstrukturen, men bedömde att fördelarna med en särskild inspektionsmyndighet överväger. I den tillsyn som länsstyrelserna bedriver råder i allmänhet åtskill- nad i förhållande till normeringen. Ofta svarar en central förvaltnings- myndighet för normgivning i form av föreskrifter och allmänna råd, liksom för andra riktlinjer och uppföljning som syftar till att väg- leda tillsynen. Bland annat är normgivande för till- synen över , liksom för tillsynen över den kommunala planverksamheten. , Naturvårds- verket, , och har liknande roller på sina områden. 4.3.3Tillsyn i förhållande till rådgivning och tillstånd