sou · GXB348 · 2009-05-29 00:00:00 — var elavgiften /kWh exklusive moms (13,/kWh inklusive moms). För att jämna ut nättarifferna för slutförbrukare på nationell basis infördes ett regelverk kring vissa utjämnings- frågor. Ordningen skall reducera överföringstarifferna för slut- förbrukare kopplade till distributionsnät i områden i med de högsta överföringskostnaderna. Pengarna ges till de berörda nät- företagen som därmed kan sänka tarifferna. beviljade till detta. Under omfattade detta regelverk 13 nätföretag och närmare 46 700 nätkunder. För dessa nätföretag reduceras tariffen med mellan 1,69–6,/kWh. Den redovisningsansvarige måste utfärda ursprungsgarantier för producerad el på begäran från berättigade producenter. OED ger ut föreskrifter om utformning och genomförande av reglerna kring ursprungsgarantier, t.ex. rörande berättigad produktion, utfärdande av garantierna, innehållet i och inlösen av ursprungsgarantier samt avgifter för att utfärda garantierna, rapportering och kontroll m.m. NVEs beslut baserade på Energilagen kan överklagas hos OED. Det är därmed det norska Olje- och som är högre instans för dessa ärenden. Detta innebär att departementet vad gäller beslut rörande koncessioner enbart hanterar över- klaganden av de beslut rörande koncessioner som fattats av NVE. I sådana ärenden där departementet är beslutsfattare kan besluten överklagas till den norska kungen i hans egenskap av stadsråd, vilket innebär att den norska regeringen behandlar ärendet. Detta gäller bl.a. för beslut rörande tillstånd för att importera och exportera el till respektive från . producerar el som sedan transporteras via elnätet. För produktionsanläggning med större kapacitet än 25 MW krävs tillstånd från klimat- och energiministern. Elproducenterna är kopplade till transmissionsnätet eller distributionsnätet. Transmis- sionsnätet är det överliggande kollektiva elnätet som transporterar el från produktionsanläggningarna till distributionsnätet, samt till och från utlandet. Transmissionssystemet utgörs av anläggningar på och 150/. Energinet.dk äger anläggningarna på samt utlandsförbindelserna, medan de regionala transmissions- företagen äger 150/anläggningarna. De regionala företagen ställer 150/näten till Energinet.dks förfogande. Dessa nät skall övergå i Energinet.dks ägo när transmissionsföretagen säljs (se Elforsyningsloven 35 §). Det är i den danska statens intresse att ha kontroll över det sammanhängande transmissionsnätet i . I är Energinet.dk är systemansvarig. Energinet.dk har i uppgift att upprätthålla en säker och effektiv elförsörjning på en överordnad nivå för de två separata områdena /Fyn och , samt att säkra koordineringen och uppfylla olika offent- liga åtaganden. Det överliggande överföringsnätet () samt överföringsnätet för naturgas ägs av . Det danska upprättade Energinet.dk som ett nytt statsägt företag 2004. Elhandelsföretagen handlar med el på kommersiell basis, men i finns även en leveransplikt gentemot vissa kunder. Före- tag med leveransplikt utgörs av handelsföretag som skall leverera el till sådana förbrukare som inte har använt sig av möjligheter att välja elleverantör. Sådan el levereras till ett reglerat pris som fast- ställs av Energitilsynet. De leveranspliktiga företagen måste ha till- stånd som utfärdats av klimat- och energiministern. fanns det 110 distributionsföretag i 2 Commission Staff Working Document Accompanying document to the Report on Progress in Creating the Internal Gas and Electricity Market [COM(2008)192 final]. Tillstånd/koncession ges för ett avgränsat geografiskt område både för transmissions- och distributionsnät (EFLov 19 §, 2 stk). Transmissions- och nätverksamhet kan bara bedrivas med till- stånd/koncession enligt Elforsyningsloven 19 §. Transmissions- verksamhet som hanteras av Energinet.dk, inklusive deras dotter- bolag, kan dock ske utan sådant tillstånd (2 §, 2–3 stk. lagen om Energinet.dk). Det danska uttrycket för tillstånd/koncession att driva ett elnät är bevilling. Både transmissions- och distributionsnät ses som kollektiva elnätsverksamheter. Gränserna mellan tillstånd/koncession för distributionsnät och transmissionsnät utgår i princip från spänningsnivån i det aktuella nätet. Spänningen på distributionsnivån är , 50–kan utgöra både transmission och distribution, och 132–utgör transmission. Om en distributionsnätoperatör bedömer att det är fördelaktigt att öka spänningsnivån, t.ex. mot bakgrund av långa avstånd, kan de göra detta inom ramen för tillståndet/koncessionen. Spänningsnivåer över fordrar dock Energistyrelsens god- kännande. I normalfallet omfattar ett tillstånd/koncession inte både distri- bution och transmission, men i princip kan den göra det. SEAS har ett tillstånd/koncession som omfattar både distribution och transmission. De regionala transmissionsföretagen äger, bygger ut och under- håller de regionala transmissionsnäten baserat på tillstånd utfärdade av klimat- och energiministern. Nyetablering av transmissionsnät med en spänningsnivå på över och andra väsentliga ändringar av motsvarande befintliga nät kan bara genomföras efter att tillstånd erhållits från klimat- och energiministern. Detta gäller dock inte för verksamheter som hanteras av Energinet.dk, inklusive dess helägda dotterbolag. Distributionsnäten utgör det lokala kollektiva elnätet, som används för att leverera el till förbrukarna. Detta nät kopplar ihop förbrukarna med transmissionsnätet. Nätföretagen äger, bygger ut och underhåller distributionsnätet baserat på tillstånd utfärdade av klimat- och energiministern. Det finns ett särskilt regelverk kring förbindelserna till de danska öarna. Kablarna mellan och ägs av . Förbindelserna mellan andra danska öar och det danska fastlandet ägs och drivs av det aktuella regionala trans- missions- eller nätföretaget. Den tidigare utgångspunkten för regleringen har varit att hela skall täckas av de regionala transmissionsföretagen. skall dock de regionala transmissionsverksamheterna tas över av Energinet.dk. Genom tillstånds/koncessionssystemet säkerställs att alla geografiska områden täcks, och att det inte heller finns några geografiska överlappningar mellan företagen, dvs. att inget område täcks av två företag. Detta gäller även de öar som ligger inom det aktuella området. För enskilda öar i , Læsø och , som ligger långt från fastlandet, är det särskilt tydliggjort i tillståndet/koncessionen för det regionala transmissionsföretaget att även dessa öar omfattas. Nätområdena är införda i en nationell databas som är tillgänglig via Energistyrelsens hemsida. I samarbete med de regionala transmissionsförtagen tar Energi- net.dk fram årliga systemplaner. Planerna visar företagens utbyggnads- planer samt större upprustningsarbeten. Genom systemplanerna säkras samarbetet i systemet på ett sätt som sträcker sig över olika koncessionsområden. Nya anläggningar och väsentliga ändringar i existerande anläggningar där spänningsnivån ligger på eller högre skall godkännas av Energistyrelsen. Enligt den danska Elforsyningsloven krävs det tillstånd för elproduktion om produktionsanläggningen har en kapacitet som överstiger 25 MW. Tillståndet kan vara förenat med olika villkor, såsom leveransplikt av fjärrvärme för kraftvärmeanläggningar eller villkor kring en framtida avveckling av verksamheten. Energistyrelsen hanterar ansökningarna. I ansökan skall den sökande dokumentera att företaget har den nödvändiga tekniska och finansiella kapaciteten. Elforsyningsloven anger även att det krävs tillstånd för att etablera nya eller göra väsentliga förändringar i existerande produktions- anläggningarna. Även här hanteras ansökningarna av Energistyrelsen. I ansökan skall den sökanden dokumentera hur man kommer att uppfylla vissa villkor. Vilka villkor som är aktuella anges i Bekendt- gørelse nr 493 af 12. som gäller för anläggningar över 5 MW (med vissa undantag). Här berörs krav på upplysningar kring det aktuella projektet och utsläpp av växthusgaser. Tillstånden kan vara förenade med olika villkor, t.ex. rörande nätanslutning. 3.2.1Myndigheter som beslutar om koncession Elforsyningsloven anger att det är klimat- och energiminister som beslutar om tillstånd/koncession på elmarknaden. Klimat- och energiministern har dock delegerat sin beslutsrätt gällande tillstånd och godkännande av produktions- och transmissionsanläggningar m.m. till Energistyrelsen. Ministern skall även utöva tillsyn över efterlevnaden av de villkor som angivits i tillstånd/koncessioner samt den verksamhet som utövas av Energinet.dk, inklusive dess dotterbolag (EFLov § 51). Energitilsynet bestämmer intäktsramarna för nätföretagen och de regionala transmissföretagen. Energitilsynet godkänner nät- företagens och de regionala transmissionsföretagens metoder för att fastställa tarifferna, medan företagen själva utarbetar de konkreta tarifferna i enlighet med de godkända metoderna och inom gränserna för de fastställda intäktsramarna. Energitilsynet utövar tillsyn över priser och villkor för de kollektiva trans- missions- och distributionsnätsföretagen samt för leveranspliktiga företag. De hanterar även klagomål på dessa företag. Energiklagenævnet, dvs. en inom energi- området, behandlar civilrättsliga klagomål mellan privata för- brukare och energiföretag. Nämnden behandlar således klagomål som rör förbrukarnas avtal om köp och leverans av el, gas och värme. Dessutom behandlas klagomål som rör andra varor och tjänster i samband med detta. Nämnden är dessutom överklagande- instans rörande beslut fattade av Energitilsynet och Energistyrelsen. 3.2.2Krav för att få koncession För att få tillstånd/koncessions skall transmissions- och nätföretag ha nödvändig teknisk och finansiell kapacitet, jmf. kraven i Elforsyningsloven 7–9 kap. Där ställs bl.a. krav på en tillräcklig ekonomisk soliditet (20–). Det ställs även krav på teknisk kapacitet. Som utgångspunkt anses alla företag ha den nödvändiga tekniska kapaciteten eftersom det generellt sett rör sig om företag som har verkat i branschen i . Om företagen har den beslutande funktionen utanför företaget kan det hända att det ställs krav på att en företagsledning skall tillsättas, Detta ses i vissa kommunalt ägda företag, där kommunerna behåller beslutanderätten i den kommunala Det accepteras inte att ett tillståndspliktigt företag inte själv har teknisk och finansiell beslutskompetens. Det är dock möjligt att den dagliga driften av en anläggning läggs i ett annat företag, t.ex. ett serviceföretag. Syftet med denna bestämmelse är att förhindra att kapitalfonder eller andra verksamheter utan kunskaper om nätverksamhet köper upp de tillståndspliktiga företagen. Den danska Elforsyningsloven ställer även krav på förbrukarinflytande. I vart fall två av styrelse- medlemmarna i ett nätföretag skall antingen direkt eller via repre- sentanter väljas av förbrukarna i nätföretagets verksamhetsområde. Det finns i princip inte en enklare process för förnyelse av koncessioner, men i praktiken är en förnyelse emellertid lättare. Vid en förnyelse behöver det berörda företaget enbart bekräfta att det inte skett några ändringar i de geografiska områdena. Det anses dessutom styrkt att företaget har den nödvändiga tekniska kapaci- teten eftersom det drivit verksamheten under den tidigare koncessionsperioden. Den nödvändiga finansiella kapaciteten kan styrkas med aktuell redovisning. Om det under den löpande koncessionstiden skall ske en över- låtelse av en koncession, t.ex. vid fusioner, försäljning eller andra företagsförändringar, är det ett särskilt fokus på de tekniska kvali- fikationerna i de berörda företagen. I kan tillstånd/koncession för elnät ges för en period av (EFLov 19 §). I praktiken ges tillstånden/koncessionerna för en period . Tillstånd/koncession ges för ett närmare angivet område och beslutas av Energistyrelsen på klimat- och energiministerns vägnar. Ansökningsprocessen för tillstånd/konces- sion tar i normalfallet mellan . Om ett företag väljer att inte att ansöka om fortsatt till- stånd/koncession för de tidigare aktiviteterna, så offentliggörs detta för att intresserade parter skall kunna ansöka om att få till- stånd/koncession för det aktuella området. Tillståndet/koncessionen ges till den sökande som anses kunna bedriva den aktuella verksam- heten på det ekonomiskt sett mest effektiva sättet. kan klimat- och energiministern/Energi- styrelsen med varsel fastställa nya villkor för tillståndet/konces- sionen (EFLov 52 §). I tillståndet/koncessionen kan ministern ställa som villkor att transmissionsföretagen med hänsyn till leverans- säkerheten med varsel skall upprätthålla en viss närmare angiven transmissionskapacitet. En tillstånds-/koncessionsinnehavare kan endast ägna sig åt de aktiviteter som ryms inom ramen för tillståndet/koncessionen. Aktiviteter som ligger utanför tillståndet, såsom elproduktion eller handel med el, skall bedrivas i självständiga företag med begränsat ansvar i enlighet med EUs krav på åtskillnad av monopol- verksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden. Enligt Elforsyningslovens 47 § är utgångspunkten att en verk- samhet enbart kan få tillstånd/koncession till en form av kollektiv elförsörjningsverksamhet, dvs. antingen till tranmissions- eller distributionsnätsverksamhet. Men om klimat- och energiministern bedömer att det kan ske utan att det är till hinder för en säker hantering av de tillståndspliktiga aktiviteterna kan samma företag få tillstånd/koncession för både nätverksamhet och transmissions- verksamhet. Om ett och samma företag får tillstånd till både nät- verksamhet och transmissionsverksamhet skall de båda tillstånds- pliktiga verksamheterna vara åtskilda räkenskapsmässigt. Generellt sett kan man för nätföretag som har färre än 100 000 kunder, oavsett bolagsform, ställa upp regler om att mindre omfattande aktiviteter som ligger utanför tillståndet/koncessionen är undantagna från kravet om att aktiviteterna skall utövas i själv- ständiga företag med begränsat ansvar. Aktiviteterna skall då hållas räkenskapsmässigt åtskilda från nätverksamhetens övriga aktiviteter. Kommuner får hantera nätverksamhet med färre än 100 000 kunder och produktion av el genom förbränning av avfall. Kom- muner kan delta i företag med begränsat ansvar, som hanterar verksamhet som omfattas av 2 § i Elforsyningsloven, dvs. produk- tion, transport, handel och leverans av el. I enligt med 4 § samma lag kan en kommun delta i annan verksamhet som har nära anknytning till produktion, transport, handel och leverans av el, som kommunen hanterar eller deltar i. Verksamheten skall bedrivas på kommersiella villkor i företag med begränsat ansvar. Reglerna om kommunernas möjlighet att bedriva anslutande verksamhet har konkretiserats och preciserats i ett förslag om ändring av Elforsyningsloven som lades fram . Ett tillstånd/koncession att bedriva transmissions- och nätverksamhet är även förenat med vissa skyldigheter vad gäller anslutning av anläggningar och överföring av el. I skall transmissions- och nätföretag säkra en till- räcklig och effektiv transport av el med tillhörande tjänster. Detta skall bl.a. ske genom att underhåll, om- och utbyggnad av nätet i det aktuella området sker i nödvändig utsträckning. Företagen skall även ansluta leverantörer och köpare av el till det kollektiva elnätet samt ställa tillräcklig transportkapacitet till förfogande och ge till- gång till transport av el i elnätet samt att mäta levererad och ut- tagen energi i nätet. De nätföretag som driver distributions är ålagda att uppfylla vissa uppgifter tillsammans med Energinet.dk. Till dessa uppgifter hör att upprätthålla den tekniska kvaliteten i nätet och mäta den el som transporteras genom det aktuella nätet. Nätföretagen har även vissa åligganden vad gäller betalning av offentliga avgifter samt åtgärder rörande miljövänlig elproduktion. Det ingår även vissa informationsåtaganden såsom att skapa största möjliga transparens rörande marknadsförhållanden för samtliga förbrukare, informera om möjligheterna att spara el samt att även informera kunderna om deras årliga förbrukning. Ett nätföretag skall även kartlägga den totala elförbrukningen i sitt område samt publicera data från kart- läggningen eller på begäran ställa sådan data till förfogande. Som nätföretag skall man även säkerställa att dokumenterbara energi- besparingar realiseras samt, i samband med att utbyggnad av nätet planläggs även överväga om behovet att ökad kapacitet kan ersättas av energieffektiviseringar, efterfrågeförändringar eller decentrali- serad produktion. Nätföretagen är även skyldiga att arbeta med bl.a. information om vissa elsäkerhetsfrågor, informera om konsu- menternas rättigheter rörande leveransplikten samt använda trans- parenta, icke-diskriminerande och marknadsbaserade metoder för att anskaffa den energi man använder för att bedriva sin verk- samhet. Nätföretagen skall dessutom förse nätanvändarna med nöd- vändig information om mätningen av den el som transporteras genom det aktuella nätet. Klimat- och energiministern kan även besluta att nätföretagen tillsammans skall bedriva forskning och utveckling kring effektiv energianvändning. Tillsammans med transmissionsföretagen skall nätföretagen ta fram årliga översikter och prognoser som kan användas av aktörer på marknaden samt för att redovisa hur man uppfyllt de offentliga åtagandena. Nätverksam- heterna skall över säkerställa att energibesparingar sker genom verksamheter som inte ingår i samma företag som nätverksamheten. är både nätföretag och regionala tranmis- sionsföretag ålagda intäktsramar som sätter en gräns för företagens ekonomi. –2004 tillämpades intäkts- ramar, men beräknades som kostnadsramar och inte som det pristak som tillämpas. Energitilsynet utövar tillsyn över nätföretagens räkenskaper och budgetar. Energitilsynet fastställer en intäktsram för varje nät- verksamhet med hänsyn till verksamhetens nödvändiga kostnader, avskrivningar och förräntning på kapital (EFLov 69 §). Intäkts- ramarna anger den maximala intäkten, som ett nätföretag kan ta in under ett regleringsår givet oförändrad aktivitetsnivå i förhållande till den budgeterade nivån, samt vid oförändrat regleringspris jäm- fört med under regleringsåret. Regleringspriser be- räknas med utgångspunkt från de driftsmässiga intäkterna 2004 dividerat med den levererade mängden el . Reglerings- priserna ses över varje kvartal. Energitilsynet fastställer två separata intäktsramar för varje transmissionsföretag. Dels fastställs en volymbaserad intäkts- ram för intäkter från el som levereras till verksamhetens kunder, dels en tillgänglighetsbaserad intäktsram för intäkter som beror hur mycket verksamheten tar emot från den systemansvariga verksam- heten för att ställa det regionala nätet till förfogande. som inte ställer ett regionnät till förfogande åt den system- ansvarige verksamheten får enbart en volymbaserad intäktsram. Regleringspriser och avgifter för att ställa nätet till förfogande ses över varje kvartal. Företagen rapporterar in sin budget för varje regleringsår till Energitilsynet året innan det år budgeten gäller för. Nätföretagen skall skicka in sin vanliga budget, men måste även upplysa om den mängd el som företaget förväntar sig att leverera. Från och med fastställer Energi- tilsynet individuella effektiviseringskrav baserade på benchmarking av företagen. Effektiviseringskravet sätts som en procentuell minskning av det enskilda företagets regleringspris eller avgifter för att ställa nätet till förfogande. Till och med använde sig Energitilsynet av en benchmarkingmodell baserad på verksamheternas ekonomiska effektivitet. Från och med räkenskaps- sker benchmarking med utgångspunkt från både den eko- nomiska effektiviteten och leveranskvaliteten. Benchmarking resultaten blir offentliga. Som tidigare nämnts skall en tillstånds-/koncessionsinnehavare endast ägna sig åt de aktiviteter som ryms inom ramen för till- ståndet/koncessionen. Huvudregeln är att ett och samma företag inte skall få koncession för både transmissionsverksamhet och nät- verksamhet. Om undantag görs skall aktiviteter som ligger utanför tillståndet, såsom elproduktion eller handel med el, bedrivas i sepa- rata företag. Om man gör undantag för nätföretag som har färre än 100 000 kunder så skall aktiviteterna hållas räkenskapsmässigt åtskilda från nätverksamhetens övriga aktiviteter. Energitilsynet utövar tillsyn över redovisningen. Energistyrelsens beslut om tillstånd/koncession kan överklagas till Energiklagenævnet, en nämnd som hanterar klagomål för energi- frågor. Nämnden består av en ordförande, en vice ordförande samt en rad experter på olika energirelaterade frågor.3 Nämndens beslut kan överklagas inför Byretten, en domstol. Enligt Energiforsyningsloven hanterar Energiklagenævnen över- klagande av beslut fattade av klimat- och energiministern (dele- gerade till Energistyrelsen) eller beslut fattade av Energitilsynet med utgångspunkt från Elforsyningsloven. Dessa beslut kan inte överklagas hos någon annan administrativ instans än Energi- klagenævnet, och man kan inte klaga på besluten inför Byretten förrän det slutliga administrativa beslutet från Energiklagenævnet föreligger. En överklagan skall inlämnas i skiftlig form efter det att Energistyrelsen eller Energitilsynet meddelat sitt beslut. Domstolsärenden som prövar beslut fattade av Energiklage- nævnet skall lämnas in senast efter det att beslut meddelats det berörda företaget. 3 Mer om Energiklagenævnet finns på nämndens hemsida . Ytterligare detaljer om dess sammansättning finns på handläggningstiden för ett sådant mål varit enligt resultat- kontraktet mellan Energiklagenævnet och Klimat- och Energi- ministeriets departement. Nämnden förväntar sig dock kortare handläggningstider framöver. Enligt resultatkontrakten skall den genomsnittliga handläggningstiden minskas till och 2011. Det finska högspänningsnätet sköts av Fingrid som även är systemoperatör (TSO) för det finska elnätet. Fingrid äger det finska stamnätet och alla mer betydelsefulla förbindelser mellan och andra länder. Det finns ca 90 distributionsnät- operatörer och 13 regionala nätföretag. Flertalet av de lokala distributionsnäten ägs av kommuner eller kommunala företag, som typiskt sett utgör små självständiga företag. De minsta företagen driver enbart verksamhet i en kommun och har enbart ett fåtal tusen kunder. Elnäten på region- och stamnätsnivå har elnät med en spänningsnivå på 110–. Stamnätet består av ledningar med en spänningsnivå på 400, 220 och samt de finska gräns- förbindelserna med , och . De led- ningar som inte ingår i stamnätet utgör det regionala nätet eller är förbundna med distributionsnätet. Generellt sett har distributions- näten en spänningsnivå under . För att driva ett elnät krävs ett elnätstillstånd/koncession (hädan- efter kallad elnätstillstånd för att beskriva förhållandena i ) från det finska . En nätoperatör är skyldig att underhålla och utveckla nätet, att till sitt nät ansluta både elproduktionsanläggningar och elkonsumtionsanläggningar samt att transportera el. Nätoperatören är ansvarig för nätets skick samt för kvaliteten på den el som levereras till konsumenterna. Därutöver har det företag som driver transmissionsnätet, Fingrid Oyj, ytterligare ansvarsområden. Fingrid ansvarar för systemets service, dvs. den tekniska funktionen hos det finska elnätet och för att elen är av tillräckligt god kvalitet samt ansvarar för balanstjänsten. Detta innebär att Fingrid erbjuder den tjänst där deras kunder kan balansera skillnaden mellan sina leveranser av el in till och ut från elsystemet genom balanskraft, samt där kunderna även kan få tillgång till tjänster kring balansavräkning, samt möjlig- het att delta i den nordiska marknaden för reglerkraft. Därutöver äger och driver Fingrid de nordiska gränsöverskridande förbindel- serna samt erbjuder transmissionstjänster på ledningarna till till alla aktörer som är intresserade. I ett distributionsnät får inte priset på nättjänster, nättariffen, bero av var i det aktuella nätet en kund befinner sig geografisk sett.