sou · GXB329 · 2009-04-09 00:00:00 — 35Enligt handelsregisterlagen 22 § kan exempelvis försummad skyldighet att i handels- registret registrera en förening som driver näringsverksamhet, föranleda böter. föreningar och samfällighetsföreningar.36 För ideella föreningar gäller istället att de ska tilldelas organisationsnummer efter ansökan, vilken lämnas till Skatteverket.37 En förutsättning för att en ideell förening ska kunna öppna ett bankkonto är att den har ett organisationsnummer, vilket utgör ett starkt incitament för nybildade föreningar att skaffa sig ett sådant.38 fanns det 118 918 ideella föreningar med organisationsnummer.39 ska tilldela en ideell förening organisations- nummer, efter ansökan, om föreningen är en juridisk person. är en juridisk person får avgöras med stöd av de minimikrav för bildande som framgår i början av detta avsnitt. Ett lokalt skattekontors beslut angående organisationsnummer kan efter begäran av föreningen omprövas av Skatteverket.40 Skatte- verkets beslut angående organisationsnummer kan i sin tur över- klagas till allmän förvaltningsdomstol.41 Talan kan väckas av den som har givits behörighet att företräda föreningen.42 Sammanfattningsvis kan konstateras att det är tämligen enkelt att bilda en ideell förening eftersom det uppställs få formella krav. Frånvaron av lagreglering förefaller inte ha orsakat några större problem i praktiken.43 Mot den bakgrunden blir det intressant att granska om det finns anledning att begränsa underårigas tillgång till denna organisationsform. 36Lag (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer 1 §. 37Lag om identitetsbeteckning för juridiska personer 2 § 1 st. & , J., Ideella föreningar s. 38. 39Uppgiften lämnad muntligen av vid , telefon /576 48 72. 40Det ursprungliga beslutet ska ändras om det är uppenbart oriktigt och ändringen inte blir till nackdel för någon enskild part, förvaltningslagen (1986:223) 27 §. 41Lag om identitetsbeteckning för juridiska personer 6 §. JO har funnit skäl att rikta allvarlig kritik mot i ett ärende angående en ideell förenings ansökan om organisations- nummer, JO 2008/09 s. 280. I ärendet hade föreningen inte inkommit med de komplette- ringar som begärt. lämnade ansökan utan åtgärd och avslutade ärendet. JO ansåg att det sätt ärendet avslutades fick till följd att föreningen blev betagen sin möjlighet att begära omprövning av beslutet och att i ett senare led överklaga beslut. 42Jfr Kammarrätten i , dom , mål 1130-08 där en underårig styrelse- ledamot ansågs processbehörig att överklaga avslag på en ideell förenings ansökan om organisationsnummer. 43Jfr Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 4 f.; Nerep, E. Kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor s. 48 ff. 3.2.2Underårigas möjligheter att bilda och vara medlemmar i ideella föreningar Frågan om underåriga har rätt att bilda och vara medlemmar i en förening bör lämpligen betraktas mot bakgrund av de allmänna bestämmelserna om föreningsfrihet. Föreningsfriheten är en grundläggande mänsklig rättighet som bland annat finns fastslagen i artikel 11 i den Europeiska konventionen om skydd för de mänsk- liga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Nämnda kon- vention gäller som lag i . I artikel 11 stadgas att var och en har rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet, inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fack- föreningar för att skydda sina intressen. har understrukit att staten inte får vägra att registrera eller på andra sätt hindra bildandet av föreningar som har lagliga syften.44 Skyddet för föreningsfriheten finns även i den svenska regeringsformen 2:1 p. 5, där det stadgas att varje medborgare gentemot det allmänna är till- försäkrad frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften. Denna rätt är tillförsäkrad varje medborgare utan åtskillnad, således även underåriga. Att föreningsfriheten är en rättighet som tillkommer också underåriga framgår även av FN:s konvention om barnets rättig- heter vars artikel 15 anger att konventionsstaterna erkänner barnets rätt till föreningsfrihet och till fredliga sammankomster.45 Före- ningsfriheten innebär en rätt att bilda, ansluta sig till och lämna föreningar. Utövandet av denna rätt får enligt artikel 15:2 inte underkastas andra inskränkningar än sådana som är föreskrivna i lag och som är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna säkerheten, den allmänna ordningen (ordre public), för skyddandet av folkhälsan eller den allmänna sedligheten eller andra personers fri- och rättig- heter. Begränsningar kan också följa av barnets rätt till skydd.46 Föreningsfriheten innebär således en rätt att bilda, ansluta sig till och lämna föreningar. Denna rätt har också underåriga. Frågan är om rätten kan begränsas med hänvisning till att underåriga saknar full rättshandlingsförmåga, en uppfattning som synes har framförts 44Cameron, I., An introduction to Convention on Human Rights s. 128. 45Jfr JO 1971 s. 69, där JO fann att en 15-åring kunde stå som anordnare av en allmän sammankomst. 46Unicef, om s. 153. i olika sammanhang.47 Föreningsfriheten innefattar olika moment som med fördel behandlas var för sig. Grundläggande är rätten att ansluta sig till en förening, alltså att bli medlem. Det hävdas emellanåt att en underårig måste ha för- älderns samtycke för att kunna bli och vara medlem. Beslutet att gå med i en förening rör den enskildes person. I formell mening skulle man således kunna hävda att avgörandet om ett barn ska bli med- lem i en förening faller under vårdnadshavarens ansvar. Förälderns samtycke skulle därmed anses erforderligt för att barnet ska kunna bli medlem. Några entydiga regler för att avgöra om underårig själv bestämmer om sitt medlemskap finns dock inte; beslutskompe- får istället avgöras mot bakgrund av den underårigas allmänna rätthandlingsförmåga. Det faktum att många barn är medlemmar i ideella föreningar med eller utan föräldrarnas sam- tycke kan anses tala för att underåriga faktiskt har rätt att själva besluta om sitt medlemskap. Som ovan i avsnitt 2.3 anförts får den underåriga själv bestämmanderätt i många frågor som rent formellt hör till vårdnadsansvaret när den unge själv förstår innebörden av beslutet, exempelvis vad gäller beslut rörande viss hälso- och sjuk- vård. Mycket talar för att samma synsätt bör gälla även beträffande medlemskap i föreningar.48 Ett särfall som rör en annan mänsklig rättighet, nämligen religionsfriheten, finns reglerat i lagen (1998:1593) om trossamfund. I lagens 4 § anges att barn som fyllt inte kan inträda i eller utträda ur ett trossamfund utan eget samtycke. Lagrådet uttalade dock i samband med att lagen antogs att man inte av bestämmelsen kan dra slutsatsen att en underårig person inte på egen hand själv kan besluta om inträde i eller utträde ur ett trossamfund, om hon eller han har nått erforderlig mognad.49 Eftersom ett barns föreningsfrihet, i likhet med en vuxens, inte får inskränkas annat än under vissa begränsade förutsättningar måste slutsatsen bli att ett barn själv har rätt att bestämma om medlemskap om han eller hon förstår innebörden av medlemskapet och det inte innebär ett åtagande av en förbindelse på sätt som anges i FB 9:1.50 47Se t.ex. Dir 2008:35 s. 10; Nerep, E., Kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor. Se bl.a. s. 47 och 56; . B., Medlem i en idrottsförening s. 142; Sverok, Hot mot unga i föreningslivet, PM från spelförbundet . 48Jfr , T., Mötes- och demonstrationsfriheten s. 351 f. 1997/98:116 s. 197. 50Möjligen kan det finnas skäl att begränsa barns rätt att ansluta sig till en förening i något fler fall än vad som gäller för vuxna, med hänvisning till barnets rätt till skydd exempelvis mot skadlig indoktrinering. Det faktum att underåriga endast under vissa förutsättningar kan åta sig en förpliktelse medför att, om medlemskapet innebär att den unge åtar sig att betala en medlemsavgift, det kan finnas anled- ning att begränsa självbestämmanderätten. Som ovan berörts är dock inte en underårig helt beskuren sin rätt att ingå förbindelser. Av bestämmelserna i 9 kap. framgår att den unge med för- myndarens samtycke kan betala en medlemsavgift. Barnet kan också utan förmyndarens särskilda samtycke använda medel som förtjänats genom eget arbete efter fyllda , likaså medel som givits barnet med fri förfoganderätt, exempelvis veckopeng. I de fall barnet har fått pengar med fri förfoganderätt har barnet rätt att använda dessa efter eget huvud så länge det rör sig om kontant betalning för något som kan anses normalt för ett barn i aktuell ålder. Innebörden av detta är att en underårig, utan förmyndarens samtycke, med bindande verkan kan betala en medlemsavgift med medel som den unge själv förfogar över. I den juridiska litteraturen synes också råda enighet om detta.51 Däremot kan en underårig inte med bindande verkan åta sig att betala en medlemsavgift . Inträdet i föreningen innebär dock inte i sig att man åtar sig att betala framtida medlemsavgifter. Underlåtenhet att betala får i allmänhet tolkas som en begäran om utträde.52 Att en underårig på detta sätt har förhållandevis vidsträckta möjligheter att själv bestämma över inträde i en förening begränsar dock inte förälderns skyldighet att i vissa fall ingripa mot medlem- skapet. Föräldern har på grund av sitt vårdnads- och förmyndar- ansvar en skyldighet att ingripa för att skydda barnet om medlem- skapet innebär att barnet kommer att vistas i miljöer som kan anses skadliga för barnet eller på annat sätt medför att barnet kan komma att fara illa. Denna skyldighet kan förmodligen sträcka sig så långt att föräldern har rätt att förhindra barnet att medverka i förening- ens aktiviteter. Någon möjlighet att säga upp medlemskapet torde dock inte finnas, med hänsyn till dess personliga karaktär. Föreningsfriheten innefattar vidare ett skydd för rätten att bilda föreningar. I litteraturen har hävdats att underåriga inte har kompetens att utan förmyndarens samtycke bilda en förening.53 Också denna uppfattning kan ifrågasättas mot bakgrund av att ungas föreningsfrihet inte får inskränkas annat än under vissa för- 51Se t.ex. Hemström, C., Uteslutning ur ideell förening s. 14; , S., Nials Svensk associationsrätt s. 53. 52RH 105:83; Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 108 f. Jfr , S., Nials svensk associationsrätt s. 277. 53Se t.ex. , S., Nials Svensk associationsrätt i huvuddrag s. 53. Mot bakgrund av vad som ovan anförts angående en underårigs medlemskap i en förening, finns det knappast stöd för att hävda att underåriga inte kan bilda en förening under samma villkor som gäller för medlemskap och om de generella förutsätt- ningarna för en förenings bildande uppfylls. Det innebär att en underårig tillsammans med andra har rätt att bilda en förening om – och det är viktigt att notera – den unge förstår innebörden av beslutet och det inte innebär ett åtagande av någon förpliktelse. Slutsatsen blir att unga under vissa förutsättningar har möjlighet att skapa en juridisk person som har större rättshandlingsförmåga än vad de själva har. Det bör understrykas att det är just den juridiska personen – och inte dess medlemmar – som kan ådra sig förpliktel- ser i förhållande till tredje man. En ideell förening väljer själv sin organisation eftersom det inte finns några lagregler på området. Av föreningens stadga ska det dock framgå hur föreningsbeslut ska åstadkommas, NJA 1987 s. 394 och ovan avsnitt 3.2.1. Det får till följd att stadgan också säger något om föreningens organisation, nämligen vem som fattar vilka beslut.54 För att en ideell förening ska anses vara demokratisk – vilket är vanligt men inte nödvändigt – ska organisationsstrukturen vara hierar- kisk.55 Av stadgan bör den hierarkiska strukturen framgå genom att det organ som medlemmarna finns företrädda i (ofta stämman) bestämmer förutsättningarna för det administrerande och förvalt- ande organet (ofta styrelsen), som i sin tur ger förhållningsorder åt efterföljande nivåer (exempelvis särskild firmatecknare). Den orga- nisation som skisserats här överensstämmer med vad som gäller för en ekonomisk förening, FL kapitel 6 och 7. Vid en hierarkisk organisationsstruktur har styrelsen (eller mot- svarande organ) i uppgift att tillvarata föreningens intressen på det sätt som framgår av stadgan och som följer av god föreningssed.56 Det brukar bland annat innebära att styrelsen ska arbeta för att uppfylla föreningens ändamål, verka efter överordnat organs direktiv, kalla till stämma med viss regelbundenhet samt avge redovisning 54Jfr Hemström, C. & , M., Föreningar s. 35. 55Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 47 f., s. 53 f. och s. 104. 56Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 64 f. för sin förvaltning avseende både verksamheten som sådan och ekonomin. Styrelsen ska vidare följa allmän lag, vilket beroende på verksamheten bland annat kan innebära skyldighet att tillse att skattedeklaration upprättas, att uppgifter till handelsregistret anmäls, att bokföringen sköts samt att årsbokslut eller årsredovis- ning upprättas i vissa fall.57 I praktiken blir en förenings ändamål och verksamhet styrande för utformningen av föreningens organisation.58 En förening med ett rent ideellt syfte, det vill säga att främja ideella syften genom annan verksamhet än ekonomisk, behöver sällan någon större organisation för att fullgöra sin uppgift. Det räcker ofta med en traditionell föreningsstämma en gång och en mindre styrelse, som leder verksamheten i enlighet med föreningens ändamål och som företräder föreningen i de fall det blir nödvändigt. Eftersom rent ideella föreningar sällan har inkomster som är skattepliktiga föreligger vanligtvis inte heller någon skattskyldighet.59 Admini- strationen av en ideell förening är därtill förhållandevis okomplice- rad och föranleder endast undantagsvis större ekonomiska transak- tioner. Annorlunda förhåller det sig när en förening har till ända- mål att ägna sig åt ekonomisk verksamhet, även om verksamheten inte ska främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Föreningen måste då organiseras på ett sätt som gör det möjligt att fullgöra de krav som följer av att driva näringsverksamhet etc. Verksamheten kan exempelvis medföra att det finns behov av styrelseledamöter med viss kompetens och en eller flera särskilda firmatecknare. 3.4.1Generellt om vem som företräder föreningen En ideell förening är en juridisk person med rättskapacitet. För att kunna rättshandla krävs dock att föreningen har en ställföreträdare. Föreningsstadgan ska, som framgått ovan i avsnitt 3.2.1, ange vem som företräder föreningen mot tredje man. Vidare ska det av stad- gan framgå hur man utser den eller dem som ska företräda före- ningen. 57Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 64 f. 58Johansson, S., Nials svensk associationsrätt s. 141; Hemström C. & , M., Föreningar s. 35 ff. 59En allmännyttig förening är t.ex. inte skattskyldig för medlemsavgifter och bidrag, IL 7:7 med hänvisning till 13:1. Vanligtvis är det föreningens stämma som utser en styrelse att företräda föreningen.60 Det finns inget krav på att styrelsen ska ha viss storlek; den kan bestå av en person.61 Om inte annat framgår av stadgan finns det inte heller några specifika krav beträffande egenskaper hos den eller de som ska fungera som företrädare, förutom att styrelseledamöterna ska vara medlemmar i föreningen.62 På så sätt skiljer sig en ideell förening från vad som i övrigt brukar gälla inom associationsrätten.63 För ekonomiska föreningar gäller till exempel att styrelsen ska bestå av minst tre ledamöter och att ingen av dem får vara underårig, FL 6:1 och 6:4.64 Beträffande ideella föreningar får det dock förutsättas att den eller de som fått uppdrag som styrelseledamot har förmåga att fullgöra sin uppgift. Var och en måste således besitta de psykiska egenskaper som krävs för att förstå innebörden av de rättshandlingar som blir aktuella.65 De som ingår i föreningens styrelse (eller liknande), räknas som föreningens sysslomän och har därmed skyldighet att tillvarata föreningens intressen.66 För det fall en styrelse består av flera personer, har en beslutför styrelse rätt att representera föreningen.67 Vad som gäller för styrelsens beslutförhet ska framgå av stadgan. Om inte annat anges anses att enkel majoritet är tillräcklig i de flesta frågor, under förut- sättning att minst hälften av ledamöterna deltar i beslutet.68 Styrelsen för en ideell förening, eller ett överordnat organ, kan ge en eller flera personer rätt att företräda föreningen mot tredje man. En sådan särskild firmatecknare är rättsligt sett en fullmäktig och reglerna i avtalslagen (1915:218, AvtL) är tillämpliga.69 Även övriga ställföreträdares (i detta sammanhang styrelse eller liknande) rätt att företräda föreningen påminner i hög grad om fullmakts- rätten. 60Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 63; , S., Nials svensk associationsrätt s. 255. 61Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 63. 62Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 63. 63Johansson, S., Nials svensk associationsrätt s. 166 f. 64Inte heller kan en styrelseledamot i ett aktiebolag vara underårig, aktiebolagslagen (2005:551) 8:11. 65Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 63. 66Hemström, C. & , M., Föreningar s. 37; , S., Nials svensk associationsrätt s. 361. Regler om sysslomän finns i handelsbalkens 18:e kapitel. 67Johansson, S., Nials svensk associationsrätt s. 255. 68Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 37 f. och 64. 69Johansson, S., Nials svensk associationsrätt s. 255. En ställföreträdares behörighet avgör vilka rättshandlingar som kan företas å föreningens räkning i förhållande till tredje man.70 Behörigheten för en styrelse (eller liknande) torde bestämmas av rätten och skyldigheten att förvalta föreningens angelägenheter.71 Styrelsen har emellertid inte rätt att företa rättshandlingar i strid mot grundläggande associationsrättsliga principer såsom likhets- principen, förbudet mot att handla i strid mot föreningens intressen samt att binda föreningen beträffande frågor där ett överordnat organ (ofta stämman) har exklusiv beslutskompetens.72 Rätten att företa rättshandlingar å en förenings vägnar kan vidare begränsas av den befogenhet som styrelsen givits av överordnat organ. Befogen- heten kan till exempel vara begränsad i relation till behörigheten genom bestämmelser i föreningens stadga eller genom ett särskilt beslut av en föreningsstämma.73 För en särskild firmatecknare bestäms behörigheten och befogenheten att företräda en förening av det uppdrag som givits av fullmaktsgivaren (det vill säga styrelsen eller överordnat organ). Är fullmakten inte begränsad har den särskilda firmatecknaren samma behörighet att företräda föreningen som dess styrelse.74 Den som ska rättshandla med en ideell förening måste själv för- vissa sig om att den som företräder föreningen har rätt att göra det.75 Eftersom det inte finns något allmänt register över ideella föreningar och deras ställföreträdare, får rätten att företräda före- ningen visas med hjälp av föreningens stadga i kombination med utdrag ur stämmo- eller styrelseprotokoll där det framgår vem som givits behörighet.76 För det fall en ideell förening driver närings- verksamhet ska handelsregistret innehålla uppgifter om styrelsen samt om vem som i övrigt kan ha rätt att teckna föreningens firma.77 70Johansson, S., Nials svensk associationsrätt s. 256. 71Jfr , D., Ideell förenings rättshandlingskompetens s. 940. 72Johansson, S., Nials svensk associationsrätt s. 257; , D., Ideell förenings rättshandlings- kompetens s. 940. 73Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 66. 74Johansson, S., Nials svensk associationsrätt s. 255. 75Johansson, S., Nials svensk associationsrätt s. 255. 76Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 66. 77Handelsregisterlagen 4 §; , S., Nials svensk associationsrätt s. 254. De regler som behandlats ovan i avsnitt 2.2 som gäller barns be- gränsade rättshandlingsförmåga rörande sina tillgångar, har giltig- het endast när det gäller den unges behörighet att rättshandla för egen räkning. Även om underåriga har begränsad rättshandlingsför- måga för egen del finns det inte något hinder att ge en underårig fullmakt att företräda annan.78 Således kan en underårig ges behörig- het som särskild firmatecknare för en ideell förening. En underårig fullmäktig härleder sin rättshandlingsförmåga från fullmaktsgivaren. Fullmäktigen binder fullmaktsgivaren genom sina rättshandlingar inom ramen för fullmakten.79 Mot den bakgrunden får det antas att den som utfärdar fullmakten försäkrar sig om att den underårige har uppnått tillräcklig mognad för att kunna utföra sitt uppdrag som fullmäktig på ett kvalificerat och godtagbart sätt. Den som väljer att utse en underårig person som fullmäktig står som huvudregel risken om den unge fullmäktigen ingår avtal som inte är till fördel för huvudmannen. Eftersom det inte finns några formella hinder mot att en under- årig företräder annan, kan det inte heller finnas något generellt hinder mot att en underårig sitter i en styrelse för en ideell före- ning.80 På samma sätt som gäller fullmaktsgivare har föreningen ansvaret för att utse styrelseledamöter som har de psykiska egen- skaper som erfordras för att han eller hon ska kunna förstå inne- börden av de rättshandlingar som kan bli aktuella för styrelsen att vidta.81 Som ovan konstaterats är handhavandet av en ideell före- nings administration ofta inte så komplicerat. Därmed torde kraven på styrelseledamöternas kvalifikationer inte behöva ställas så högt att en underårig över huvud taget inte kan vara styrelseledamot. Bedömningen om en underårig person bör ges rätt att företräda en förening kan dock påverkas av vilken typ av verksamhet som föreningen bedriver. När föreningen driver näringsverksamhet kan det vara rimligt att underåriga inte utses till ställföreträdare, efter- som uppdraget i en sådan situation kan bli krävande och det dess- utom är förenat med en rad lagreglerade skyldigheter. 78Se t.ex. Adlercreutz, A., Avtalsrätt I s. 121. 79Adlercreutz, A., Avtalsrätt I s. 154 ff. 80Jfr Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 63; , S., Nials svensk associationsrätt s. 254. Av annan åsikt är dock Nerep, E., Kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor. Kammarrätten i fann i dom , mål 1130-08 att en underårig styrelseledamot var behörig att föra process för ideell förenings räkning. 81 Hemström, C., Organisationernas rättsliga ställning s. 63. sträckning är styrelseledamöternas skyldigheter i detta fall också straffsanktionerade. En ordning där underårig inte kan företräda en ideell förening som driver näringsverksamhet skulle överensstämma med vad som gäller för ekonomiska föreningar, som alltid driver någon form av ekonomisk verksamhet, FL 1:1 och 6:4. Dessutom kan en sådan ordning sägas överensstämma med syftena bakom regeln i FB 13:13, som innebär att en underårig inte får driva någon form av rörelse med mindre barnet är och har tillåtelse såväl av sin förmyndare som av överförmyndaren. Samtycke från överför- myndaren förutsätter att den underårigas ekonomiska och person- liga förhållanden är sådana att det med beaktande av rörelsens art är lämpligt att samtycke ges, FB 13:13. 3.5Föreningens ställföreträdare överskrider sin behörighet 3.5.1Generellt om ställföreträdares behörighetsöverskridande