sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — konstaterar vidare att detta faktum försvårar en kvalificerad kvantitativ bedömning av kostnader och intäkter samt vilka resursinsatser som är optimala när energideklarationer skall tas fram, men pekar på att praktiska erfarenheter talar om möjliga effektiviseringspotentialer med lönsamma åtgärder på 10–av energi- användningen i genomsnitt. I energideklarationsutredningens ekonomiska konsekvensanalys diskuteras tre scenarier baserat på olika ekonomiska avskrivningstider. Det första scenariot består av åtgärder som betalar sig , men som å andra sidan bedöms ha en livslängd på högst . Åtgärdstyper som nämns är t.ex. inställningar av reglersystem, enkla injust- eringar av luftflöden och värme, korrigering av rena felaktigheter . Flera studier visar att omfattande effektivisering kan uppnås med mycket enkla åtgärder speciellt i byggnader med lokaler. Det kan gälla justering av luftflöden, drifttider och tilluftstemperaturer. I det andra scenariot uppskattar energideklarationsutredningen potentialen till , vilket motsvarar en årlig energianvändning på (s. 243 244, avsnitt 12.2.1 Antaganden om kostnader för energideklarering och om effektiviseringspotential). Detta andra steg be- står av tillkommande åtgärder med en återbetalningstid (pay-off) . I gruppen återfinns åtgärdstyper som omfattande injusteringsåtgärder, utbyte eller nyinstalla- tion av reglerutrustning, utbyten i pumpsystem, byte av fläktar etc. I denna kategori finns också tilläggskostnader för ytterligare isolering eller bättre fönster i samband med reno- vering och byte av fasader och fönster. I det tredje scenariot återfinns ytterligare tillkom- mande åtgärder. Dessa är till övervägande del sådana som enbart kan motiveras i samband med renovering, och kan vara samma åtgärder som i steg två men som här drivs längre. Bostäder och service m.m. I utvärderingen bör även undersökas huruvida hushållsel och verksamhetsel ska inkluderas i energideklarationerna. Vidare föreslår utredningen att ges i uppdrag att utvärdera om de rutiner som införts fungerar som avsett från ett konsumentperspektiv och i administrativa avseen- den. bör även få i uppdrag att samråda med Energi- myndigheten vid kontinuerlig förbättring och vidareutveckling av rutiner och underlag för energideklarationerna. Eventuella revi- deringar bör vara i samklang med de CEN-standarder som är framtagna för energideklarationer. Energiklassning av byggnader är ett enkelt och bra sätt att tydliggöra byggnadens energiprestanda för brukare och ägare. På så sätt kan byggnadens energiegenskaper göras tydliga för markna- dens aktörer, t.ex. köpare, säljare och hyresgäster. Vid ägarbyten kan klassning vara en enkel metod att kommunicera en energieffektivitet till aktörerna. Inom den så kallade ByggaBo- modellen har bedrivits forskning för att ta fram en modell för klassning av byggnader.TPF69FPT Det bedrivs även utveckling och forskning med inriktning på en rad andra klassningsmodeller, t.ex. och Minergie. Utredningen föreslår att och får i uppdrag att utforma ett system för energiklassning av byggnader. En sådan klassning ska ta hänsyn till primär energianvändning. Klassningen bör kopplas till systemet med energideklarationer. Arbetet bör bedrivas i nära samråd med berörda myndigheter och näringslivsorganisationer. Hänsyn ska i arbetet tas till pågående standardiseringsarbete inom området, och syfta till att erhålla ett allmänt accepterat klassningssystem. ByggaBo-dialogens förslag rörande fördelar vad gäller bl.a. kreditvillkor, försäkringspremier, avgifter för klassning av byggnader är en viktig utgångspunkt för arbetet. 69TP PT Liksom energideklaration av byggnader administreras den så kallade ByggaBo-dialogen av . Bostäder och service m.m. Potentialen för energieffektivisering är stor i den befintliga be- byggelsen. Enligt de bedömningar som EnergiCentrum har gjort på uppdrag av utredningen uppgick den ekonomiskt lönsamma energieffektiviseringspotentialen för uppvärmning och tappvarmvatten i den befintliga bebyggelsen för fjärrvärme och bränslen till samt el . Det finns f.n. ett omfattande behov av renovering och upprustning i den befintliga bebyggelsen.TPF70FPT Det gäller t.ex. bostadshus inom det s.k. miljonprogrammet och de flerfamiljshus som byggdes . behöver cirka 60 pro- cent av det svenska flerbostadshusbeståndet renoveras.TPF71FPT Det är då angeläget att möjligheten till energieffektivisering tas till vara, eftersom lönsamheten för effektiviseringsåtgärder i allmänhet är väsentligt gynnsammare i samband med renovering än som enskilda åtgärder. Om så inte sker bedöms stora delar av de möjligheter till genomförande av de ekonomiskt lönsamma och angelägna åtgärder som finns att gå förlorade till nästa gång byggnaderna behöver renoveras. Det kan då dröja 30 innan motsvarande möjligheter till lönsam energieffektivisering återkommer. Enligt direktivet om byggnaders energiprestanda ska medlems- staterna se till att byggnader över 1 000 m2P P som renoveras eller byggs om ska uppfylla vissa minimikrav med avseende på energi- prestanda.TPF72FPT I , och finns regler för energieffektivisering i samband med ombyggnad. Där definieras i vilka fall som minimikraven ska uppfyllas och vad de ska avse på en övergripande nivå eller i fråga om enskilda komponenter. I Dan- mark och ställs i princip lika långtgående energieffek- tivitetskrav vid ombyggnad som vid nybyggnad. har på regeringens uppdrag utrett vilka åtgärder som är lämpliga för att effektivisera energianvändningen i befintliga byggnader.TPF73FPT Uppdraget avser åtgärder som kan genom- föras i samband med ändring av byggnader enligt förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVF). Förslag till vilka ändringsåtgärder som bör kräva bygg- 70TP PT I begreppsapparat används uttrycket ändring inte renovering eller ombygg- nad. 71TP PT I de av flerbostadshusen ingår cirka 750 000 lägenheterna som upp- fördes i det så kallade miljonprogrammet och de cirka 800 000 lägenheter som byggdes under de två decennierna före det. 72TP PT Direktivet om energideklarationer av byggnader, artikel 6. 73TP PT Uppdraget har genomförts efter samråd med . Bostäder och service m.m. anmälan ska också lämnas. Vid uppdragets genomförande ska beaktas att energieffektiviseringen bör syfta till att minska använd- ningen av jordens primära energiresurser och därmed minska belastningen på klimat och miljö. I uppdraget ingår också att analysera eventuella behov av ändringar av gällande bestämmelser i anledning av de åtgärder som föreslås och redovisa förslag till sådana ändringar. föreslår i sin utredning att ändringsföreskrifter med avseende på effektivare energianvändning ska tas fram och över- lämnas till EU för notifiering , och att arbetet ska bedrivas i bred samverkan med andra berörda myndigheter och branschens aktörer. Vidare föreslår att lagstiftnings- begreppet avsevärt förlängd brukstid bör ersättas av ett nytt begrepp för omfattande ombyggnad. De föreslår också att det bör tydliggöras vilka kriterier som ska gälla för att omfattande om- byggnad ska anses föreligga och vilka krav som kan ställas i en sådan situation. föreslår vidare att bör ges i uppdrag att i samverkan med identifiera rele- vanta byggprodukter med stor påverkan på byggnadens energi- användning och verka för att dessa produkter deklareras och märks genom frivilliga branschöverenskommelser eller genom obligato- risk märkning. Slutligen föreslår i sin redovisning av uppdraget att krav på individuell mätning av varmvatten vid änd- ring och vid nybyggnad ska tas fram. Utredningen stödjer samtliga dessa förslag. 5.7.4Utvärdering och annonserad successiv skärpning av nybyggnadskraven Energihushållningskraven i byggregler reviderades . Vissa övergångsregler gällde inledningsvis, men från har övergångsreglerna upphört och kraven gäller nu fullt ut. Tydligare och mer verifierbara funktionskrav bedöms leda till att energianvändningen i nya byggnader minskar. Utredningen bedömer att en ytterligare successiv skärpning av nybyggnadsreglernas energikrav är ett lämpligt medel för att nå energieffektiviseringsdirektivets besparingsmål. En sådan skärpning bör annonseras på ett sätt, så att byggsektorns aktörer ges möjlig- het att planera för regelförändringarna. Därmed kan aktörernas önskemål om förutsägbarhet när det gäller energikrav tillgodoses. Bostäder och service m.m. En successiv skärpning av nybyggnadsreglerna på denna punkt ligger i linje med det krav på omprövning av reglerna om energi- prestanda som finns i EG-direktivet om byggnaders energi- prestanda. Förslag till skärpta energikrav för nybebyggelsen har tidigare framförts bl.a. i proposition 2005/06:145. Utredningen föreslår att får i uppdrag att se över och vid behov skärpa nuvarande krav på energihushållning vid nybygg- nad enligt förslag i proposition 2005/06:145, avsnitt 6.4.3 och 6.4.4. 5.7.5Minskad elanvändning i bostäder och lokaler Som framgår av kapitel 4, avsnitt 4.2.1, används en stor mängd el i sektorn bostäder och service m.m. Det gäller såväl för uppvärm- ningsändamål i framför allt småhus, som för el för fastighetsdrift i hela bebyggelsen och hushålls- och verksamhetsel. Det finns en betydande potential att spara inom dessa användningsområden. Dessutom ger eleffektivisering stora effekter på användningen av primär energi. Begränsning av elanvändningen för uppvärmning och effektivare användning av driftel, hushållsel samt verksam- hetsel har därför av utredningen bedömts vara angelägna åtgärder. Vad gäller uppvärmning är en viktig åtgärd att konvertera småhus med direktverkande elvärme eller med elpannor till fjärrvärme, biobränsle eller till värmepumpsdrift.TPF74FPT Trots att ett stort antal byggnader, främst småhus, har konverterats från direktverkande eller vattenburen elvärme till framför allt värmepumpar och fjärrvärme, kvarstår elvärme i det svenska byggnadsbeståndet. Till detta ska läggas s.k. dold elvärme i form av elvärmeslingor i badrum, hand- dukstorkar m.m. som ofta statistikförs som hushållsel.TPF75FPT Staten har lämnat ekonomiskt stöd till konverteringsåtgärder som de beskrivna. byggs dock merparten av alla nya flerbostadshus med elvärmeslingor i badrummen. Det ligger inte i linje med den allmänna strävan att motverka att el används för uppvärmningsändamål. Om ordinarie uppvärmningsbehov och badrumselvärmen summeras, kan resultatet bli att sådana fler- 74TP PT Dock bör vid konvertering till biobränsleeldning utsläpp av luftförorenande ämnen som VOC och partiklar beaktas. 75TP PT Elvärnme i badrumsgolv räknas ofta som komfortel istället för uppvärmningsenergi. Mätningar i visar att elvärmeslingor i badrumsgolv motsvarar 15 20 kWh per m2P P total byggnadsarea och år. Detta ska ställas i relation till nybyggnadsreglernas krav för uppvärmning och kraven för direktverkande elvärme. Bostäder och service m.m. bostadshus inte uppfyller krav på högsta tillåtna energi- användning per kvadratmeter. För att bidra till uppfyllelsen av direktivet föreslår utredningen att ett Program för effektiv elanvänd- ning övervägs som tillkommande styrmedel. Program för effektiv elanvändning Utredningen föreslår att ett nationellt program för effektiv elanvändning genomförs. Programmet bör omfatta förstärkta statliga stöd till konverteringsåtgärder, informationsinsatser och rådgivning samt åtgärder för effektivare användning av el för drift av byggnader, hushållsel och verksamhetsel. Det kan vara aktuellt att förlänga och förstärka det nuvarande stödet för elvärmekonvertering. Utredningen kommer efter analys av olika stödformer att återkomma till detta i sitt slutbetänkande. Syftet med programmet för effektiv elanvändning ska vara att bidra till det svenska energisystemets omställning. Programmet för effektiv elanvändning ska underlätta för de cirka 600 000 småhus- ägare som har elvärme att konvertera sitt uppvärmnings- system till förnybara energikällor, fjärrvärme eller värmepumps- drift. Särskild vikt bör läggas vid de problem som är förknippade med konvertering av direktelvärmda byggnader. Det bör övervägas om även småhus som i huvudsak värms med elpanna i vattenburet värmesystem, i motsats till , också ska omfattas av möjligheten till statligt stöd. Detta kan vara en angelägen åtgärd, eftersom marginalproduktionen av el i huvudsak sker i kraftverk som eldas med fossila bränslen. Det innebär också att konvertering från elvärme, oavsett om den är direktverkande eller vattenburen värme- system, bidrar till betydande minskning av koldioxidutsläppen. Programmet för effektiv elanvändning i bostäder och lokaler ska utnyttja marknadskrafterna. Möjliga arbetsmetoder kan t.ex. vara gemensamma upphandlingar, teknikupphandlingar och andra metoder som kan bidra till att nya attraktiva och kostnadseffektiva paketlösningar utformas för ägare till elvärmda hus. Som alternativ till bidrag till enskilda byggnadsägare kan t.ex. räntefria lån över- vägas. Utredningen kommer att analysera detta område ytterligare och återkomma till frågan i slutbetänkandet. Möjligheterna att lämna bidrag till energileverantörer som genomför områdesvis elvärmekonvertering istället för till enskilda småhusägare bör också undersökas. Här kan den framgångsrika Bostäder och service m.m. arbetsmodell som använts av Elsparefonden i vara intressant att studera. Utredningen avser att i samband med sin slutredovisning närmare beröra frågor om konsekvensanalys av organisation, dimensionering och finansieringsfrågor av stödet för effektivare elanvändning, samt hur det ska finansieras. 5.7.6Fortsatt främjande av energitjänster Energitjänster kan på ett signifikant sätt bidra till att den lönsamma effektiviseringspotentialen inom bebyggelsen realiseras. har på uppdrag av kartlagt marknaden för energitjänster. Kartläggningen har bl.a. skett genom intervjuer med företrädare för energitjänstföretag och beställare. De vanligaste tjänsterna är Energy Performance Contracting, (EPC) samt olika funktionstjänster, t.ex. klimatavtal. En utvärdering av EPC-projekt, som genomförts inom den offent- liga sektorn , visar en genomsnittlig effektivisering på för värme och varmvatten. Avtals- modellerna för energitjänster utgår från ett åtagande där energi- tjänstföretaget tar ett helhetsansvar för kartläggning och analys, genomförande och uppföljning av energieffektiviseringsprojekten. I avtalen ingår garantier för energibesparing och prestanda. Tjänsterna erbjuds till kunder inom framför allt lokalsektorn och industrin, men även i flerbostadshussektorn har sådana projekt genomförts. Av WSP:s kartläggning framgår att det bland marknadsaktörer- na finns en stor enighet om att marknaden för energitjänster kommer att växa betydligt på kort och medellång sikt. Resultatet av intervjuarbetet visar också att det finns ett stort behov av kompe- tensförstärkning. Brist på kompetent personal framhålls genom- gående som en begränsande faktor för expansion av marknaden för energitjänster. Mot denna bakgrund föreslår utredningen en sats- ning på tvärfackliga kurser inom områden med relevans för energitjänster. Marknadskartläggningen visar också att det finns ett behov av att sprida kunskap bland beställare. Utredningen föreslår att ett utökat stöd för energitjänster ges genom för Energitjänster. Utredningen föreslår att Forum för Energitjänster ges i uppdrag att arbeta med kompetensförstärk- Bostäder och service m.m. ning, upphandlingsstöd och informationsspridning om energi- tjänster. Teknikupphandling bidrar till att utveckla och sprida ny energi- effektiv teknik och till att introduktionen av sådan teknik påskyndas. Teknikupphandling har framgångsrikt använts för utveckling och marknadsintroduktion av nya energieffektiva komponenter, produkter och system i . samordnar och stödjer fyra beställargrupper i bostads- och servicesektorn. Potentialen för fortsatt utveckling av energieffektiva produkter och system inom sektorn bostäder och service m.m. bedöms vara god. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att utöka programmet för teknikupphandling. Inom ramen för programmet ska sträva efter att fler beställargrupper kommer till stånd. Det utökade programmet för teknikupphandling bör omfatta spridning av information om de produkter som tas fram. Vidare bör ges i upp- drag att skapa förutsättning för att konceptet för teknikupphand- ling kan vidareutvecklas avseende bl.a. spridning och utvärdering av projektens effekter. Det finns en stor teknisk effektiviseringspotential både i småhus- beståndet och det kommunala byggnadsbeståndet. Det finns också speciella problem med att få acceptans för åtgärder bland små- husägare. För att öka genomförandet av energieffektiviserings- åtgärder och elvärmekonvertering i småhusbebyggelsen erfordras att enskilda småhusägare har tillgång till saklig och opartisk information och rådgivning. Energirådgivning är ett särskilt viktigt redskap i effektiviseringsarbetet när det gäller att nå målgruppen småhusägare. En viktig orsak härtill är att dessa inte berörs av energideklarationer i samma utsträckning som de större fastighets- ägarna. Bostäder och service m.m. Utredningen föreslår att de kommunala energirådgivarna, i motsats till , ska få arbeta även med effektivare energianvänd- ning för transporter. 5.7.9Program för effektivare energianvändning i de areella näringarna Det finns en stor effektiviseringspotential även inom de areella näringarna. och miljöteknik (JTI) vid i har i en studie på uppdrag av konstaterat att effektiviseringspotentialen inom lantbruket är betydande.TPF76FPT Åtgärder som nämns i rapporten är t.ex. effektivare uppvärmning och spannmålstorkning, bränsle- byten, utbildning, bättre underhåll av maskiner och redskap, spar- sam körning och växtanpassad odling. Det torde finnas goda energieffektiviseringsmöjligheter även inom skogsbruk och fiskeri- näringen. Utredningen föreslår att ett nationellt program för effektiv energianvändning inom de areella näringarna övervägs. Programmet bör bl.a. omfatta förstärkta statliga informationsinsatser och råd- givning om åtgärder för effektivare användning av energi. 5.7.10Forskning, utveckling och demonstration För att den av samhället önskvärda effektiviseringen ska komma till stånd erfordras både forskning, utveckling och demonstration (FUD). Dessa styrmedel verkar framför allt på , medan direktivets mål ska uppnås på endast . Trots de skilda tids- perspektiven finner utredningen det angeläget att satsa på FUD. Motivet till detta är att mobilisera samhället för en effektivare energianvändning genom fortsatt teknikutveckling, kunskapsupp- byggnad kring hinder och drivkrafter, beteenderelaterade frågor, förändrade attityder och preferenser samt andra omvärldsfaktorer. Utredningen vill poängtera att satsningar på FUD är en viktig åtgärd för att en mer genomgripande omställning av energianvänd- ningen i sektorn bostäder och service m.m. ska kunna uppnås. Det är också viktigt att satsningar på FUD harmonierar med övriga 76TP PT Energibesparing 2020, JTI – , 2007. Bostäder och service m.m. styrmedel som vidtas i syfte att uppnå förändringar inom bebyggel- sens energianvändning. En långsiktig satsning på forskning och utveckling erfordras således. Utredningen vill också peka på att det är väsentligt att utveckla analyskapacitet avseende utvärdering av effekter av olika styrmedel. Utredningen kommer att återkomma även till denna fråga i sitt slutbetänkande. har som sektorsmyndighet huvud- och samordningsansvaret för den energirelaterade bebyggelseforskning som finansieras statligt. Utöver Energimyndigheten finansierar det statliga för areella näringar och samhälls- byggande (FORMAS) forskningsprojekt inom energiområdet. , och finansierar också vissa energirelaterade forskningsprojekt. Staten finansierar via byggforsknings- programmet och Resurseffektivt Byggande och Förvaltande, CERBOF. Arbetet inom programmet sker i nära samarbete med andra myndigheter, aktörer inom bygg- och förvaltningsbranschen, högskolor och forskningsinstitut. Program- met drivs 2009 med en budget på 130 mil- joner kronor. Staten finansierar också via tillsammans med berörd industri ett tillämpat forskningsprogram för effektivare kyl- och värmepumpssystem, EFFSYS2. Forskningsprogrammet, som drivs , stöds av Energi- myndigheten med . Till industrisektorn räknas verksamheter som avser utvinning och framställning av råvaror och produkter. Exempel är gruvnäring och mineralutvinning, verkstäder, kemisk industri och tillverkning av trävaror, livsmedel och textilprodukter. Industrisektorn omfattar SNI-koderna 10-37 enligt SNI-indelning. Tabell 6.1 Översikt över huvudsakliga industrigrenar med SNI-koderTPF1FPT Textil-, beklädnads- och läderindustri Massa- och pappers- och pappersvaruindustri Grafisk industri och förlagsverksamhet Tillverkning av stenkolsprodukter och kärnbränsle Kemisk industri inklusive läkemedelsindustri Källa: SCB. Svensk industrisektor har traditionellt byggt på basindustrierna, dvs. i huvudsak utvinning och förädling av inhemska råvaror såsom järnmalm och skog. I kombination med en omfattande utbyggnad 1TP PT SNI står för Svensk näringslivsindelning. Systemet bygger på motsvarande EU-system för indelning av företag i branscher och underkategorier utifrån företagens verksamhetsinrikt- ning. av vattenkraftproduktionen, det nationella elnätet och järnvägarna , har basindustrierna och de industrigrenar som utvecklats från dem varit viktiga faktorer när omvand- lades från jordbruksland till industristat. Vattenkraftsutbyggnaden bidrog också till att stora delar av det svenska järnvägsnätet kunde elektrifieras första årtionden. har de traditionella industrigrenarna, malm- brytning, stål- och massaindustri, minskat i betydelse i svensk ekonomi. Den traditionella tillverkningsindustrin blev under 1990- talets första hälft föremål för en mycket omfattande struktur- omvandling. minskade antalet anställda i industrin, liksom den samlade produktionen. andra hälft ökade produktionen avsevärt, medan antalet anställda ökade mått- ligt. Industrin har blivit mer kunskapsintensiv. Ungefär en femtedel av de privatanställda är verksamma i indust- rin. Industrisektorn svarar för en dryg fjärdedel av svensk BNP. Fordons- och maskintillverkning är de industri- grenar som har störst omsättning och förädlingsvärde. Livsmedels- industri och kemisk industri är andra industrigrenar som svarar för stora andelar av den svenska industriproduktionen. Kemisk industri, där läkemedelsindustrin intar en ledande roll, har växt kraftigt . De största svenska industrigrenarna 2005 Den genomsnittliga årliga energianvändningen i industrin under basåren var , varav el svarade för , biobränsle för , oljor för samt kol och koks för . Användningen av fjärrvärme uppgick i genomsnitt till knappt . Drygt natur- och stadsgas användes i genomsnitt i industrin under basåren. Figur 6.1 Fördelning mellan användningen av el och fjärrvärme samt olika slag av bränslen i svensk industri, genomsnitt för åren 2001 2005 Källa: , . Massa och pappersindustri svarar för nästan hälften och järn- och stålindustrin för av industrins energianvändning. Kemiindustri och verkstadsindustri svarar för ungefär lika stora andelar av den industriella energianvändningen, 8 respektive 7 pro- cent. Som framgått i det föregående är fordons- och maskin- industri, som båda ingår i verkstadsindustrin, de båda största industribranscherna i när det gäller omsättning, antal anställda och produktionsvärde. Den samlade energianvändningen i verkstadsindustrin blir mot den bakgrunden inte obetydlig och uppgår till . De enskilda företagen i verkstads- industrin är dock i regel inte energiintensiva. Massa- och pappersindustrin svarar även för den största andelen av elanvändningen i industrin, . I ett nationellt perspektiv svarar den elintensiva industrin, där massa- och pappers- industri är dominerande, för ungefär en fjärdedel av den totala mängden slutanvänd el i . Energianvändningen i industrin har ökat marginellt jämfört med den genomsnittliga årliga energianvändningen under basåren 2001 2005.