sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — Ytterligare en fråga som särskilt berör unga vuxna är sexuell och reproduktiv hälsa. I regeringens folkhälsoproposition (prop. 2007/08:110) betonas att sexuell hälsa bland ungdomar bör främjas, samt att ungdomar bör ha tillgång till information och individuell rådgivning via ungdomsmottagningar, studenthälsovård och andra liknade verksamheter. Arbete med sexuell och reproduktiv hälsa prioriterats inte av alla universitet och högskolor. Som det ser ut så sker sådan verksamhet främst på ungdomsmottagningarna. Det medför att många studenter faller utanför åldersstrecket och att lokaliseringen ofta är på andra platser än där mer- parten av studenterna vistas. I kapitel 6 Studiemedlen och trygghetssystemen berör kommittén frågan om rehabiliteringsinsatser för studerande som är långvarigt sjuka. Kommittén anser att det finns skäl att överväga om student- hälsovården ska medverka i rehabilitering av långtidssjukskrivna. 14SFS, TCO och Tria (2009). 15Högskoleverket (2007b). 3.2.7Studenthälsovården i , och Studenthälsovården i våra grannländer utformas på olika sätt. I erbjuds studerande normalt hälsovårdstjänster från kom- munen på samma sätt som i . Det finns även en student- hälsovård som liknar den svenska. I har studenter som folkbokför sig i landet i regel rätt till en egen läkare. För stude- rande vid högskolor i finns en hälsovårdstjänst där det finns mottagning med läkare, psykologer och fysioterapeuter. Många studerande väljer sin egen läkare via studenthälsovården i . Vid andra högskolor eller utbildningsanstalter i finns inte någon liknande tjänst.16 I spelar studenthälsovården en större roll än i de övriga nordiska länderna. Där finns en privat sjukvård som i stor utsträck- ning används vid sidan av den offentliga sjukvården. Många fin- ländare har dessutom en privat olycksfallsförsäkring eftersom de måste betala en del av sina sjukvårdskostnader själva. Universitets- studerande har en egen hälsovårdsstiftelse som har mottagningar i olika universitetsstäder. Den erbjuder hälso- och sjukvård, mental sjukvård, tandvård och annan hälsovård för studerande.17 3.3Minskad alkoholkonsumtion bland studenter Kommittén ska enligt direktiven föreslå vilka verktyg som kan användas i arbetet med att minska studenternas alkoholkonsum- tion. Som motiv till uppdraget anger regeringen att alkoholkon- sumtionen är hög bland studenter vid svenska lärosäten. Det finns ett antal metoder för att förhindra en hög alkoholkonsumtion bland studenter som har utvärderats inom ramen för arbete.18 Kommittén anser att dessa erfarenheter bör ligga som grund för det fortsatta arbetet. Dess- utom finns det genom en aktör på nationell nivå som kommer att stödja högskolornas arbete fram till 2010.19 16Nordiska ministerrådet (2007). 17http:// 18Den tillsattes en kommitté (S 2001:02) med uppdrag att samordna insatserna på nationell nivå för att förebygga alkoholskador och att i samspel med kommunerna och landstingen stimulera insatserna på regional och lokal nivå (dir. 2001:22). 19Alkoholkommitténs alkoholförebyggande arbete inom universitet och högskolor övergick till . är ett projekt inom . Målet med projektet är att frågor om alkoholvanor ska få en självklar plats i hälso- och sjukvården. Kommittén har särskilt beaktat vem som ska ansvara för det alkoholpreventiva arbetet på universitet och högskolor efter att avslutats. Alkoholkonsumtionen i har ökat . Ökningen har flera olika orsaker, bl.a. prissänkningar på öl och vin, ökad införsel samt ökat antal restauranger med tillstånd att servera alkohol.20 Unga vuxna har den högsta alkoholkonsumtionen i . Endast i ett fåtal studier har studenters och andra unga vuxnas alkoholvanor jämförts. Dessa undersökningar visar dess- utom något olika resultat. Två undersökningar, en genomförd av (SoRAD) och en av och narkotikaupplysning (CAN), visar att alkoholkonsumtionen inte är högre bland studenter än bland andra unga vuxna.21 Uppgifter ur SCB:s undersökning av levnadsförhållanden () visar däremot på skillnader, framför allt bland kvinnorna. av de kvinnliga studenterna intensiv- konsumerar alkohol minst en gång jämfört av övriga jämnåriga kvinnor. Det finns också skillnader bland männen. Av de manliga studenterna intensivkonsumerar alkohol minst en gång , jämfört av övriga unga män. Det är framför allt i den äldre åldersgruppen, åldern 25–, som studenter utmärker sig. I denna grupp är det dubbelt så vanligt att studenter intensivkonsumerar minst en gång jämfört med övriga. De yngre studenterna dricker mer, men i denna åldersgrupp är skillnaden jämfört med andra unga vuxna mindre.22 I en enkätundersökning som genomförts av SoRAD uppger ungefär en tredjedel av studenterna att de intensivkonsumerar alkohol minst . Nästan hälften av männen intensivkonsumerar minst . Motsvarande andel bland kvinnorna är en knapp tredjedel. Undersökningen visar också att det finnas skillnader mellan lärosäten. 20CAN (2007). 21Eriksson, A., , B. (2004); , U., , B., ., (2004). 22SCB använder begreppet riskdricker, men definitionen är densamma som för intensiv- konsumtion. Intensivkonsumtion motsvarar ¼ flaska sprit (), eller 1 flaska vin, eller 4burkar starköl, eller 5 burkar folköl vid ett och samma tillfälle. av studenterna, jämfört av studenterna i , minst två gånger i månaden.23 Skillnaderna i alkoholkultur bekräftades även vid kommitténs studiebesök på och . I var studenterna medvetna om att det finns en problematisk alkoholkultur vid medan repre- sentanter från Studenthälsan vid uppgav att alkoholkulturen inte är lika tydlig i som i . Som orsak till skillnaden angavs att färre Malmöstudenter bor i korridor och att det inte finns särskilda traditioner vid högskolan som för- knippas med alkohol, t.ex. nollningar. Som orsak angavs också avsaknaden av nationer. Högskolestudenter uppger i högre utsträckning än andra i samma ålder att de har svårt att arbeta effektivt dagen efter alko- holkonsumtion. De får även i högre grad sämre ekonomi av sin alkoholkonsumtion.24 I CSN:s enkätundersökning av de studeran- des ekonomiska och sociala situation anger av de högskolestuderande männen att deras alkoholintag i någon grad har en negativ inverkan på deras studier. av de högskolestuderande kvinnorna har samma uppfattning. En högre andel av männen, , uppger att deras alkoholintag i någon grad har en negativ inverkan på deras hälsotillstånd, och så många som upplever att deras alkoholintag i någon grad har en negativ inverkan på deras ekonomi. Motsvarande andelar för kvinnorna är 21 och 28 procent.25 konstaterar att unga vuxna, framför allt unga män, generellt har den högsta alkoholkonsumtionen i . Många studenter har således en riskabel alkoholkonsum- tion, som påverkar deras ekonomi, hälsa och studieprestationer. 3.3.2Svensk alkohollagstiftning och den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador Syftet med den svenska alkohollagstiftningen är att värna om människors hälsa och välbefinnande, och att förhindra olägenheter i samband med alkoholservering. Den svenska alkohollagstift- ningen är en social skyddslagstiftning, vilket bland annat innebär 23Bullock, S. (2004). 24Eriksson, A., , B. (2004). 25CSN (2008a). att de alkoholpolitiska hänsynen ska ha företräde framför de före- tagsekonomiska och näringspolitiska.26 Med anledning av propositionen Nationella alkohol- och narko- tikahandlingsplaner (prop. 2005/06:30) antog riskdagen en handlingsplan som syftar till att före- bygga alkoholskador. I handlingsplanen fastslås att det övergripan- de målet för svensk alkoholpolitik är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Enligt handlingsplanen ska målen nås genom insatser som minskar den totala alkoholkonsumtionen och motverkar skadliga dryckesbeteenden. Särskilt prioriterade delmål ska bl.a. vara att alkohol inte ska förekomma under uppväxten, i trafiken, i arbets- livet eller under graviditeten. Insatser för att stärka det preventiva arbetet på lokal och regional nivå samt insatser för att utveckla preventionsinsatser för barn, ungdom och unga vuxna är också prioriterade delmål. I handlingsplanen understryks att det behövs fler insatser i miljöer där unga vuxna vistas, däribland vid univer- sitet och högskolor. Det fastslås även att insatser för att begränsa tillgängligheten och effektivisera insatserna för tillsyn och ansvars- full alkoholservering ska förstärkas. 3.3.3Insatser på universitet och högskolor Alkoholpreventivt arbete för unga vuxna är särskilt viktigt efter- som det är som individens framtida alkohol- vanor grundläggs. Kvantiteten, dvs. hur mycket alkohol man dricker, i åldern har ett samband med framtida alkohol- problem.27 Fram hade ett över- gripande ansvar för att intentionerna i den nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanen förverkligades. Kommittén kartlade bl.a. högskolornas arbete med alkoholprevention och anordnade utbild- ningar för anställda inom högskolan. Kommittén bedrev också under två perioder (2002-2005 och 2005-2007) ett fördjupat sam- arbete med enskilda universitet och högskolor, s.k. utvecklings- högskolor, som ville stärka och utveckla olika preventionsinsatser. arbete med utvecklingshögskolorna har utvärderats i olika omgångar. Den uppföljning som gjordes av 26Folkhälsoinstitutet (2003). 27Alkoholkommittén (2008). utvecklingsinsatserna visade att både högskolornas och studentkårernas beredskap att hantera alkoholrelaterade frågor hade utvecklats. Den visade också att nyckelpersoner inom studentlivet, t.ex. kåraktiva och pubpersonal, utbildats, att åtgärder vidtagits för att hitta och motivera riskpersoner samt att metoder för att bemöta enskilda studenter med alkoholproblem förbättrats. Slutsatserna från uppföljningen var att metoderna för utvecklings- arbetet bör baseras på ett nära samarbete med studenterna och anpassas efter lokala behov. Det framhölls också att det var önskvärt att det alkoholförebyggande arbetet ingick i ett bredare hälsofrämjande arbete för hela högskolan i stället för att vara ett separat projekt för t.ex. studenthälsovården.28 En utvärdering av insatserna 2005-2007 visade att satsningen på utvecklingshögskolorna hade haft en positiv verkan på studenter- nas kunskaper om och medverkan i högskolornas alkoholpreven- tiva aktiviteter.29 Ytterligare en utvärdering visade att insatserna lett till att studenthälsovården vid respektive högskola skapat nya rutiner för alkoholprevention samt att samverkan mellan student- hälsovården och studentkårerna blivit bättre. I utvärderingen fram- hölls att flera inblandade önskade att högskolornas ledning tog ett större ansvar för preventionsinsatserna och att insatserna inte bara sågs som ett projekt för studenthälsovården och studentkårerna. I utvärderingens slutsatser betonades att det i framtida utvecklings- arbete krävs bättre samförstånd om insatsernas syfte bland berörda aktörer.30 genomförde tre enkät- undersökningar som riktades till studenthälsovården vid samtliga lärosäten. Den sista undersökningen visade på en positiv utveck- ling. Marknadsföringen av det alkoholpreventiva arbetet och sam- verkan med kommuner och länsstyrelser hade förbättrats. Enkätundersökningen visade också att studenthälso- vården väljer att arbeta med fler kunskapsbaserade metoder . Undersökningen visade dock att alkoholpreventiva insatser inte prioriterades vid personalbrist eller vid brist på ekonomiska medel. Det framkom även att stöd från högskoleledningen saknades i många fall.31 28Swift-Johannison, A. (2005). 29Andersson, C. (2008). 30Stafström, M. (2007). 31Alkoholkommittén (2008). arbete inom universitet och högskolor har från övertagits av vid . Målet för projektet är att alla universitet och högskolor ska utveckla ett långsiktigt och strukturerat förebyggan- de arbete . bedrevs följande verksamhet inom projektet: En nationell kartläggning för att få en uppfattning om i vilken omfattning narkotika, tobak och dopning förekommer bland studenter. Ett fortsatt stöd till de högskolor som under 2005-2007 varit s.k. utvecklingshögskolor. Utbildningsinsatser för personal inom studenthälsovården. Implementering av olika kunskapsbaserade metoder. Konferenser och seminarier för olika målgrupper inom hög- skolan.32 Studiesociala kommitténs intryck är att arbete har varit positivt för utvecklingen av riktlinjer och metoder för det alkoholpreventiva arbetet. Kommittén konstaterar också att det kommer att finnas en nationell aktör som stöder det alkoholpreventiva arbetet på högskolor och universitet. Ett resultat av och arbete är att det kommer att finnas både utvärderade metoder och strukturer för ett fortsatt alkoholpreventivt arbete. Dessa är enligt kommittén värda att tas tillvara i det fortsatta alkoholpreventiva arbetet. 3.3.4Universitetens och högskolornas ansvar Enligt högskoleförordningen (1993:100) ansvarar högskolorna för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård, som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Högskolorna har därför ett ansvar för alkohol- prevention för sina studenter. Högskolorna erbjuder dessutom sociala sammanhang, nätverk och servicefunktioner som är använd- bara vid ett alkoholpreventivt arbete. Kommittén konstaterar att största delen av det alkoholpreven- tiva arbetet genomförts av studenthälsovården och student- kårerna. Stödet och engagemanget från högskolornas ledning bedöms ha varit litet. Vi anser att det alkoholpreventiva arbetet ska vara ett prioriterat område i högskolornas studenthälsoarbete. Högskolornas ledning bör därför ta ett större ansvar, vilket blir särskilt viktigt efter 2010 när avslutas. 3.3.5Servering av alkohol inom kårer och nationer Enligt alkohollagen (1994:1738) ska servering av alkohol ske med återhållsamhet och får inte föranleda olägenheter i fråga om ord- ning och nykterhet. Detta innebär bl.a. att alkohol inte får serveras till berusade gäster eller till personer . För att få servera alkohol krävs ett tillstånd från kommunen. Det finns två grundtyper av tillstånd, stadigvarande tillstånd och tillfälliga tillstånd. Stadigvarande tillstånd kan ges både för ser- vering till allmänheten och för servering till s.k. slutna sällskap.33 Det finns inga uppgifter om hur många studentsammanslutningar som har serveringstillstånd eller vilken typ av tillstånd de olika studentorganisationerna har. SFS:s uppskattning är att typen av tillstånd skiljer sig mellan olika högskolor, studentorganisationer och kommuner. Statistik över antalet serveringstillstånd per 10 000 invånare visar att kommuner med högskola eller univer- sitet inte skiljer sig från övriga kommuner.34 Enligt SFS skiljer sig kommunernas och polismyndighetens tillsyn av alkoholtillstånden mellan högskoleorterna. Skillnaderna kan bero på olika traditioner på högskoleorterna och på vilken roll högskolan spelar i samhället. De kan också bero på synen på studenterna, men även på hur samverkan mellan de olika parterna fungerar. (dir. 2007:127) har bl.a. till uppgift att analysera och överväga behovet av förändringar i alkohollagens bestämmelser om tillstånd till servering. Kommunens handläggning av frågor om serveringstillstånd i syfte att främja ordning och nykterhet ingår också i uppdraget. Bakgrunden till uppdraget är att det vid tillsynen av kommunernas tillståndsgivning har fram- kommit att det förekommer brister i efterlevnaden av regler och 33Folkhälsoinstitutet (2003). 34Folkhälsoinstitutet (2008). Därför ska utredningen se över om bestämmelserna i övrigt behöver förtydligas och om det finns förenklingar som kan göras i regelsystemet så att det blir enklare att ansöka om och få serveringstillstånd för näringsidkare. Uppdraget ska redovisas . En utvärdering av det alkoholförebyggande arbetet inom stu- dentföreningar visar att föreningarna vid olika högskoleorter har olika krav på sig när det gäller utbildning i ansvarsfull alkohol- servering. I vissa kommuner krävs det t.ex. att alla tillståndshavare genomgår en särskild utbildning, i andra kommuner krävs det endast att studentföreningarna genomgår en utbildning. I ytter- ligare ett antal kommuner krävs ingen utbildning alls.35 I en enkät till studenthälsovården på olika lärosäten framkom att flertalet av de lärosäten som svarade på enkäten erbjuder utbildningsinsatser riktade till studentpubarna. Undersök- ningen visar att det finns stora skillnader mellan lärosätena när det gällde utbildningstid. Antalet utbildningstimmar varierar mellan 3,5 och . I de flesta fallen är det studenthälsovården i samarbete med studentkåren som är ansvarig för utbildningen. Flera uppgav dock att utbildningen sker i samverkan med kom- munens alkoholhandläggare eller länssamordnare.36 En annan faktor som kan ha betydelse för studentorganisa- tionernas serverings- och pubverksamhet är befrielsen från inkomstskatt. Enligt inkomstskattelagen är studentsammanslut- ningar som studerande är skyldiga att vara medlemmar i skatte- befriade. Detta innebär att studentkårer, fakultetsföreningar och nationer inte behöver betala skatt på inkomster från bl.a. alko- holservering.37 I utredningen om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas (SOU 2008:11) föreslås att de skattelättnader som finns för studentkårer ska behållas. Motivet är att kårernas offentligrättsliga ställning kvarstår trots att obligatoriet tas bort. Studentorganisa- tionerna skulle dessutom med största sannolikt definieras som kvalificerade ideella organisationer och därmed kunna få skatte- lättnader liknande dagens. Utredningen föreslår att även nationerna 35Stafström, M. (2006). 36Riskbruksprojektet (2008). 37Med nation avses sådan nation vid och som studenterna är skyldiga att tillhöra. får behålla nuvarande skattelättnader, men att skattelättnaderna för fakultetsföreningarna ska upphöra att gälla.38 tillsatte regeringen en utredning, Stiftelse- och föreningsskatteutredningen (dir. 2007:97), med uppdrag att se över bestämmelserna om inkomstbeskattning av stiftelser, ideella för- eningar, registrerade trossamfund och vissa andra juridiska per- soner. Huvuduppgiften är att utarbeta ett modernt och ändamåls- enligt system för beskattning med enkla och likformiga regler. Utgångspunkten för utredarens arbete ska vara att stiftelser, ideella föreningar och andra juridiska personer i första hand bör beskattas på samma sätt som andra juridiska personer, men att de under särskilda omständigheter ska kunna medges lättnader i beskatt- ningen. I uppdraget ingår både att bestämma under vilka förut- sättningar särbehandlingen kan komma i fråga och på vilket sätt särbehandlingen ska ske. I direktiven påpekats att utredaren ska ta hänsyn till och belysa eventuella konkurrensaspekter. Uppdraget ska redovisas . Studentorganisationernas inkomster och utgifter i samband med alkoholservering innebär enligt SFS att verksamheten ofta är själv- finansierad. Eventuella vinstintressen är inte förenliga med orga- nisationernas ideella syften. SFS anser även att det skett en stor förändring i kårernas alkoholservering . De menar att det ofta finns en bättre kontroll och en mer ansvarsfull servering på kårerna än på andra serveringsställen. Även om det finns en problematisk alkoholkultur inom den akademiska världen ska det enligt SFS inte tas för givet att den förs vidare genom kårernas alkoholservering. Även studenter i konstaterar vid kommitténs studiebesök att inställningen till alkohol bland stu- denterna förbättrats , även om de anser att det fortfarande finns en problematisk alkoholkultur vid . Studenthälsovården i har erfarit att det är lätt att engagera och motivera studenter i det alkoholpreventiva arbetet jämfört med personal inom högskolan. konstaterar att tillståndsgivning, till- synen av serveringen samt kraven på utbildning skiljer sig mellan olika högskolor, studentorganisationer och kommuner. Kommit- tén menar att det är viktigt att kommunerna ur likvärdighets- och konkurrenssynpunkt ställer samma krav på studentorganisationer- nas pubverksamhet som på annan pubverksamhet. 38 överlämnade regeringen en remiss om kårobligatoriets avskaffande till Lagrådet. angeläget att kommunerna har goda rutiner för kontroller av studentorganisationernas serveringsstillstånd. Vi anser vidare att det är positivt att studenthälsovården anordnar utbildning för ansvarsfull alkoholservering som en del av det alkoholpreventiva arbetet. Studenthälsovårdens utbildning bör dock ses som ett kom- plement till den utbildning kommunerna kräver vid tillståndsgiv- ning. Vi anser att en god samverkan mellan högskolor, student- organisationer och kommuners tillståndsenheter har en väsentlig betydelse i det alkoholförebyggande arbetet. 4 Ett enklare studiemedelssystem 4.1Kommitténs uppdrag – ett enklare och mer generellt studiemedelssystem Utgångspunkten för kommitténs uppdrag är, i enlighet med kom- mitténs direktiv, att grundstrukturen för studiemedelssystemet ska ligga fast. Kommitténs uppdrag har varit att överväga och föreslå framtida beloppsnivåer och ett fribelopp som säkerställer en skälig levnadsnivå för de studerande och ger förutsättningar att bedriva effektiva studier. Vårt uppdrag har även bestått i att utreda och föreslå förändringar inom studiemedelssystemet i riktning mot ett enklare och mer generellt system. I anslutning till detta har vi haft i uppdrag att särskilt överväga om regelverket kring studiemedel för studier utomlands och det högre bidraget ska förändras. 4.2Studiemedelssystemet – måluppfyllelse och mål Studiemedelssystemet ska bidra till att förverkliga de utbildnings- politiska målen. Syftet med dagens studiestöd fastslogs i samband med studiestödsreformen . Studiestödet ska verka rekryte- rande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningen. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Studie- stödet ska också ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden.1 2007/08:1. Antalet studiemedelstagare är högt Studiemedlen ger förutsättningar för studier. Antalet studiemedels- tagare har minskat något , men ligger fortfarande på en hög nivå. var det 412 000 personer som hade studie- medel.2 Tabell 4.1 Antal studerande med studiemedel per utbildningsnivå, 2005- 2007 Minskningen i studerandeantal på gymnasial respektive eftergym- nasial nivå beror främst på ett minskat antal utbildningsplatser. Även om söktrycket till högskolan har varit relativt lågt inom vissa utbildningar, finns det inget som tyder på att detta skulle bero på bristande ekonomiska förutsättningar. På denna punkt uppfyller studiemedlen sitt syfte. Studiemedlens rekryteringskraft har minskat Två syften med studiestödet är att det ska vara rekryterande och socialt utjämnande. Forskning har visat att studiestödet har haft en rekryterande effekt och att det har bidragit till social utjämning mellan olika grupper.4 Studiestödets rekryterande effekt brukar mätas genom att studerande med studiestöd tillfrågas om de skulle ha påbörjat studier även utan studiestöd. och visade med denna metod att studiemedlens rekryterande effekt ökade från 2Statistik som presenterats precis i samband med kommitténs beslut om detta betänkande visar att antalet studiemedelstagare sjunkit ytterligare något . hade 407 816 personer studiemedel. 3I tabellens totalsumma redovisas en person bara en gång, även om han eller hon läst med studiemedel på flera nivåer eller både utomlands och i . Detta förklarar att total- summan är lägre än summan av delsummorna. 4Reuterberg, S-E., , A. (1992). För en mer omfattande diskussion om vad som påverkar rekryteringen till studier hänvisas till kapitel 1 Generella utgångspunkter. mellan åren 1970 och 1990.5 CSN har i tre senare enkätundersökningar ställt samma fråga som och Svensson.6 Tabell 4.2 Jämförelse över tiden av resultaten på fråga: Om det inte hade funnits statligt studiestöd då du började studera, hade du ändå börjat? Nej, troligen inte Rekryteringseffekten har de aktuella åren minskat från , vilket liknar det resultat som och konstaterade 1990.