sou · GXB371 · 2009-09-03 00:00:00 — Mot denna bakgrund kan konstateras att alla departement, låt vara i varierande grad, berörs av de horisontella frågeställningarna kring den inre marknaden. Översikten visar också på ett konkret sätt inremarknads- frågornas räckvidd och komplexitet i materiellt hänseende och svårigheterna att överblicka rättsområdet i dess helhet. Frågor om tillämpning av fördragets diskrimeringsförbud, särskilt förbud mot nationalitetsdiskriminering, och krav på lika- behandling32 kan uppstå på en mångfald områden. Härvidlag är sär- skilt att beakta fall av indirekt diskriminering. Att en sådan fråge- ställning kan tänkas föreligga är ej sällan svårt att upp- märksamma. Utifrån perspektivet av vilka regleringsändamål som kan legiti- mera hinder för den fria rörligheten, särskilt beträffande varor, och 31Förordning om ändring i förordningen (1996:1515) med instruktion för . (SFS 2005:583) kap 3. 32Förutom det allmänna diskrimineringsförbudet enligt EG-fördragets artikel 12 är att beakta aspekter av förbud mot inskränkningar i de fyra friheterna, förbudet mot fiskal diskriminering (indirekta skatter), förbudet mot könsdiskriminering samt det särskilda förbudet mot diskriminering inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. i dessa delar betänkandets avsnitt 2.3. Rättsliga och organisatoriska förutsättningar som därigenom också ofta bildar basen för harmoniserande gemen- skapslagstiftning, kan man konstatera att samtliga departement har handläggnings- och författningsansvar beträffande frågor som berör eller kan inordnas under regleringshänsyn enligt fördrags- artikel 30 och motsvarande bestämmelser för övriga friheter eller som godtagits i domstolspraxis. I fråga om somliga regleringshänsyn finns ansvaret hos många av departementen. Frågor om skydd för allmän ordning och allmän säkerhet samt intresset av skydd för människors hälsa och liv upp- kommer sålunda på många områden och hos skilda departement. I fråga om andra kan tyngdpunkter konstateras på vissa departe- ments områden. 6.10Myndigheter med horisontellt ansvar på inremarknadsområdet Enligt 1 § förordningen (2009:894) med instruktion för Kommers- kollegium ansvarar kollegiet för frågor som rör utrikeshandel och handelspolitik. Vidare anges där att verksamheten bedrivs inom ramen för medlemskap i unionen (EU), sär- skilt deltagandet i den inre marknaden, tullunionen och den gemensamma handelspolitiken. Där slås också fast att utgångs- punkten är intresse av en väl fungerande inre marknad, ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och av fortsatta handels- politiska liberaliseringar. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak vad som gällt sedan tidigare.33 Enligt förordningens 4 § (första stycket 8.) är Kommerskolle- giet ålagt att bevaka att det internationella handelspolitiska regel- verket efterlevs i ska enligt instruktionens 4 § arbeta för att stärka och EU:s konkurrenskraft, ökad handel och tillväxt, genomförande av Global Europe inklusive marknadstillträdes- strategin, samt för att förverkliga Lissabonstrategin, dess externa dimension och strategins framtida uppföljare, följa verksamheten i europeiska och internationella organisationer inom myndighetens verksamhetsområde, inklusive deltagande i arbetet i , följa och analysera utvecklingen av utrikeshandel, världshandeln 33 instruktion enligt SFS 2007:1221. Rättsliga och organisatoriska förutsättningar och den handelspolitiska utvecklingen, upprätthålla samlade kunskaper om regelverk och andra förhållanden inom verksam- hetsområdet, inom sitt verksamhetsområde informera myndighe- ter, näringsliv och allmänhet om EU:s och och andra relevanta regelverk, om den inre marknaden, det globala handelssystemet, handelsutvecklingen och frihandelns betydelse för den ekonomiska utvecklingen samt de rättigheter och skyldig- heter som följer av EU-medlemskapet, hjälpa företag och enskilda som stöter på handelshinder globalt samt handelshinder och andra typer av problem på den inre marknaden, och arbeta med förenk- ling av handelsprocedurer. I instruktionens 5 § anges en rad kontakts- och informations- punktsuppgifter m.m. som kollegiet ska fullgöra. Dessa innebär bl.a. att kollegiet ska: 1.arbeta för en väl fungerande inre marknad, inbegripet en effektivisering av de horisontella instrumenten, 2.anmäla, i enlighet med WTO:s avtal om tekniska handelshinder (TBT) och avtal om sanitära och fytosanitära frågor (SPS) samt och rådets direktiv /34/EG, sådana regler som avses i förordningen (1994:2029) om tekniska regler samt ta emot och bereda anmälningar och andra meddelanden enligt nämnda avtal och direktiv, inklusive standardiseringsärenden, 3.minska eller eliminera handelshinder och andra problem dels genom rollen som SOLVIT-center, dels inom Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet (EES), inklusive , och i rele- vanta fall WTO, genom att granska och påverka utformningen av såväl utländska som svenska förslag till tekniska föreskrifter och, när det gäller utländska förslag anmälda enligt direktiv /34/EG, aktivt bevaka svenska handelsrelaterade intressen, 4.i samarbete med svenska intressenter följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser inom standardise- ringen som är av betydelse för svensk ekonomi, 5.vara nationell samordnare för det administrativa samarbetet, 6.fullgöra de uppgifter som kollegiet har enligt förordningen (1999:762) om informationsskyldighet vid hinder för den fria rörligheten för varor, och Rättsliga och organisatoriska förutsättningar 7.fullgöra de uppgifter som kollegiet har enligt förordningen (2009:52) om kontaktpunkt och informationsförfaranden an- gående tillämpning av ömsesidigt erkännande av tekniska regler för produkter. ska sålunda vara kontaktpunkt och fullgöra uppgifter enligt EU:s nya förordning om ömsesidigt erkännande av varor,34 vilken utredningen behandlar under avsnitt 7.4. Utred- ningen återkommer till det svenska genomförandet i det följande (se avsnitt 9.3). Utredningen anmärker vidare att tillsam- mans med och ska utveckla en kontaktpunkt för tjänster. På området för tekniska regler och handelshinder har kollegiet utvecklat sitt samarbete med näringsliv och myndigheter genom att inrätta en särskild informell kontaktgrupp, som bl.a. är avsedd att i myndighetens inremarknads- och handelshinderarbete hjälpa till att fånga upp synpunkter från myndigheter, näringsliv och konsu- mentorganisationer. Genom informations- och erfarenhetsutbyte rörande handelshinder och tekniska regler i , EU och globalt kan kunskap spridas mellan myndigheter och hinder för den fria rörligheten undvikas. I gruppen deltar förutom () statliga förvaltningsmyndigheter och representanter från näringslivet. Myndigheterna är , , , , Kemikalieinspektionen, Naturvårds- verket, , Sida och SWEDAC. Kretsen är inte sluten, utan gruppen kan utvidgas med andra intressenter. Inom kollegiet finns på samma område en horisontellt inriktad beredningsgrupp med ett antal kontaktpersoner på olika myndighe- ter. För att effektivisera granskningen av utländska anmälningar i procedurerna enligt WTO/och 98/34-direktivet har också bildats ett särskilt nätverk med representanter för kollegiet, andra myndigheter och näringsliv. Enligt instruktionens 4 § ska kollegiet bl.a. också hjälpa företag och enskilda som stöter på handelshinder och andra typer av pro- blem på den inre marknaden (4 § 6) och vara sådan behörig myn- dighet som avses i förordningen (1997:83) om EG:s förordning om 34 och rådets förordning (EG) nr 764/2008 av om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av och rådets beslut 95/3052/EG. Rättsliga och organisatoriska förutsättningar skydd mot extraterritoriell lagstiftning som antas av tredje land (8 § 5). En av uppgifter i detta avseende är att i svara för Solvit. Solvit är ett nätverk av statliga kontakt- punkter i medlemsstaterna som inrättades år 200235 med syfte att avlasta kommissionen med avseende på vissa klagomålsärenden. I detta ingår alla EES-länder. Det drivs av medlemsstaterna och kommissionen. Nätverket hjälper enskilda och företag med problem som gäller tillämpningen av EU-lagstiftningen för den inre marknaden och som kan ha uppstått vid mellanhavande med en nationell myndig- het. Solvit hanterar klagomål rörande alla de fyra friheterna. Det kan t.ex. röra etablering som egenföretagare, marknadstillträde för varor eller erkännande av yrkeskvalifikationer och examensbevis. Syftet är att klagomålen om möjligt ska lösas genom informell kontakt mellan de nationella kontaktpunkterna, vilka då står i förbindelse med den klagande respektive den stat som uppges hindra rörligheten. De nationella Solvit-centren och kommissionen har möten , och nätverket utnyttjar de informella kontakterna och relationerna mellan Solvit-centren. Sedan starten har sammanlagt 4 120 klagomål hanterats inom (varav 1 000 klagomål ). De vanligaste frågorna rör personers fria rörlighet (socialförsäkringar), kapitalets fria rörlighet (skatter) och fri rörlighet av tjänster (ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer). För svensk del överväger emeller- tid klagomålen om hinder i varuhandeln.36 Inte sällan leder ingripanden via Solvit till att en medlemsstat måste ändra sina regler så att de står i överensstämmelse med inre- marknadsreglerna. Solvit bidrar till att undanröja handelshinder på den inre marknaden. har t.ex. fått anpassa lokala regler för jakträtt,37 så att dessa inte hindrar anordnande av jaktresor, samt nationella miljökrav på retursystem för burkar och PET-flaskor38, som hindrade handeln med drycker. Av instruktionens 8 § 3 följer uppgiften att vara s.k. Open Trade för exportörer i främst fattigare utvecklingsländer.39 35Se Meddelande från Kommissionen – Effektiv problemlösning på den Inre marknaden KOM(2001)702, 27.11.2001; Kommissionens rekommendation KOM(2001)3901, 7.12.2001, EUT L 331, s. 79, 15.12.2007; Rådets slutsatser av 36Kommerskollegiums årsredovisning 2008. 37Länsstyrelsen i respektive . 38Jordbruksverkets föreskrifter om retursystem för burkar. 39OTGS är ett s.k. one stop information centre om t.ex. vilka införselkrav, standarder, procedurer och avgifter som gäller vid export till . Rättsliga och organisatoriska förutsättningar I instruktionens 4 § 5 ges kollegiet uppgiften att inom sitt verk- samhetsområde informera främst myndigheter och näringsliv om relevanta regelverk, bl.a. de som gäller beträffande EG och WTO, och i 8 § 8 ges den uppgiften att stå internationella organisationer på det ekonomiska området till tjänst med uppgifter, om det inte ankommer på andra myndigheter . I 5 § 6 anges att ska fullgöra de uppgifter som kollegiet har enligt förordningen (1999:762) om informations- skyldighet vid hinder för den fria rörligheten för varor, vilken utredningen behandlar i det följande (se nedan avsnitt 7.6). Kollegiet har också till uppgift att i kontakt med kommissionen handlägga frågor om import- och exportlicenser och annat som rör gemenskapens yttre handelspolitik (tullunionen) om det inte ankommer på andra myndigheter (8 § 4), att handlägga frågor om förenkling av handelsprocedurer (4 § 7) samt att följa arbetet på området och att handlägga frågor om handelskamrar40 (8 § 7). Härigenom genomförs också rådets förordning om handel med vissa varor41 genom att kollegiet ges uppgifter enligt denna (8 § 9) Vid ska enligt 8 § 2 finnas ett forum, benämnt SWEPRO, som har till uppgift att sammanföra relevanta representanter för offentlig och privat sektor för diskussioner och informationsutbyte om arbetet på handelsprocedurområdet. Till detta är knutet ett kansli som administreras av kollegiet, . Detta samordnar och deltar i arbetet med att förenkla, harmonisera och ta bort onödiga procedurer och informationsflöden i den internationella handeln.42 SWEPRO eller inrättades 1975 som svenskt forum för diskussion och information om det internatio- nella arbetet kring handelsprocedurer. Rådet deltar i förenkling och effektivisering av handelsprocedurer nationellt och internationellt inom ramen för bl.a. EU, WTO, och FN. Det drivs gemen- samt av svenska staten och näringslivet. PRO-organisationer har bildats i olika länder på en UNICE-rekommendation om inrättande av samlande organ för handelsberörda myndigheter och näringslivs- 40Lagen 1990:515 om auktorisation av handelskamrar, senast ändrad 2002:144 samt handelskammarförordning 1990:733, senast ändrad 2007:730. 41Rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. 42Internationellt är detta arbete knutet till (UN/CEFACT) som utvecklar verktyg och rekommendationer om bl.a. internationella handelsprocedurer, bank- och finansfrågor, transportfrågor, elektronisk handel och tullfrågor. Rättsliga och organisatoriska förutsättningar organisationer i syfte att diskutera aktuella frågor och utbyta information. I SWEPRO finns centrala svenska intressenter från både offentlig och privat sektor samlade. Förutom Kommers- kollegium är representerade , Tullver- ket, Svenska ICC, , , Bankföre- ningen, , Nätverket för Elektroniska Affärer () samt Kommuner och Landsting. Företag kan genom sina organisationer väcka frågor i rådet. Det går också att ta kontakt med SWEPRO-kansliet om enskilda frågor IM-guiden med s.k. help-deskfunktion Inremarknadsguiden är ett projekt som startade på Kommers- kollegiums eget initiativ och som har resulterat i publika- tionen Inremarknadsguide för myndigheter (). I samband med den inrättades också en help-desk, dit statliga och kommunala myndigheter kan vända sig med frågor om tillämp- ningen av den inre marknadens regelverk. Projektet pågår fortfa- rande och det omfattar också besök vid olika myndigheter. Enligt instruktionens 13 § får myndigheten meddela föreskrifter i fråga om handelskammarförordningen (1990:733), förordningen (1994:2029) om tekniska regler, förordningen (1997:969) om import- och exportreglering samt förordningen (2009:52) om kontakt och informationsförfaranden angående tillämpning av ömsesidigt erkännande av tekniska regler för produkter. Kollegiets ledning och organisation Kollegiet leds av en generaldirektör såsom myndighetschef (9–10 §§). Denne har till sitt förfogande en stab med, förutom sekreterare, specialist på strategiska handelspolitiska frågor, chefekonom samt chefjurist. Förutom en administrativ enhet och en informationsenhet, vilka tillsammans sysselsätter knappt tjugotalet personer, finns fyra huvudenheter, varav två särskilt inriktade på de europeiska frågorna. Rättsliga och organisatoriska förutsättningar marknaden och tekniska regler ansvarar för utredningar och annat beslutsunderlag om frågor som rör EU:s inre marknad, de fyra friheterna och EES samt handelsförbindelser och ekonomiskt samarbete med andra länder i samt utred- ningar och annat beslutsunderlag som rör EU allmänt. Enheten leds av en enhetschef med ett par assistenter. Inom denna enhet finns tre underenheter; en för horisontella EG-rättsliga, samhälls- ekonomiska och förvaltningstekniska frågor rörande medlemskap i och den inre marknaden, en som inrymmer Solvitcentret samt slutligen en för tekniska regler. Var och en av dessa underenheter sysselsätter ett halvt dussintal tjänstemän. handelspolitik svarar för frågorna om EU:s gemensamma handelspolitik och tullunionen, yttre handelspolitiska skyddsåtgärder, teko och stålfrågor, import och exportlicenser, handelsprocedurer samt administrationen av SWEPRO/ Handels- procedurrådet. Förutom enhetschef, tillika ställföreträdande general- direktör, sysselsätter enheten dussintalet handläggare, varav en särskilt för licensärenden. Kollegiets övriga två enheter svarar för WTO och handelsutveck- lingen respektive för handel och hållbar utveckling. Tillsammans har dessa cirka 40 handläggare. Den senare, med underenheter är den större. Under denna ligger bl.a. frågor om handel och samhällsstyr- ning, miljö och arbetsvillkor, den kontaktpunkt dit enskilda kan anmäla handelshinder liksom Open Trade , med ett knappt halvt dussin handläggare. Totalt har myndigheten cirka 100 medarbetare. Kommerskollegiet är jämte SWEDAC den horisontellt verkande myndighet, vars uppgifter har starkaste kopplingen till standardise- ringsområdet och rör centrala processer på detta och ska enligt 5 § 4 i instruktionen i samarbete med svenska intressenter följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser som är av betydelse för svensk ekonomi. har ett horisontellt ansvar när det gäller centrala processer som rör standardisering både i EU- och det globala arbetet. Kollegiet förbereder svenska ståndpunkter inför möten i de centrala kommittéerna 98/34-kommittén, SOGS, och Rättsliga och organisatoriska förutsättningar och UD är de instanser som inhämtar svenska synpunkter avseende föreslagna standardi- seringsmandat. Kollegiet yttrar sig även i sin roll som central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik om tekniska handelshinder/standardiseringsaspekter i andra handels- politiska sammanhang (UN/ECE, , näringslivsdialoger såsom Asem samt EU:s arbete gentemot olika regioner och länder, m.m.) och är kontaktpunkt och upp- lysningscentral i centrala handelshinderprocedurer, bl.a. Enquiry Point enligt WTO:s . Inom ramen för WTO/TBT- avtalets bestämmelser om tekniskt assistans till har kollegiet initierat ett Sida-finansierat projekt för ökad tillämpning av bl.a. internationella standarder i vissa söder om . Projektet drivs i form av ett mentorskapsprogram och kommer att löpa . I uppdraget för myndigheten ligger att verka för en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik inom EU samt ett förstärkt multilateralt handelssystem. SWEDAC är en horisontellt verkande myndighet som bl.a. ska verka för öppna och harmoniserade tekniska kontrollordningar som bidrar till en effektiv inre marknad, ett öppet och starkt globalt handelssystem och fortsatta handelspolitiska liberalise- ringar.43 Likaså ska SWEDAC europeiskt och internationellt verka för öppna ackrediteringssystem och normer om ömsesidigt god- tagande av resultat från provningar, verifieringar och andra bevis om överensstämmelse som undanröjer tekniska handelshinder. SWEDAC är både organ för den nationella ackrediteringen, vilket bygger på standarder, och tillsynsmyndighet för bl.a. reglerad mätteknik och god laboratoriesed. SWEDAC:s uppgifter enligt nu gällande föreskrifter I 1 § första stycket förordningen (2009:895) med instruktion för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll stadgas att SWEDAC ansvarar för teknisk kontroll, samordning av marknads- 43 Jfr regleringsbrev för SWEDAC. Rättsliga och organisatoriska förutsättningar kontroll och frågor i övrigt om bedömning av överensstämmelse samt för reglerad mätteknik och ädelmetallkontroll. I 1 § andra stycket anges att utgångspunkten för denna verksamhet ska vara intresset av en väl fungerande inre marknad, ett öppet och starkt multilateralt handelssystem, och behovsanpassade kontroll- ordningar som bidrar till säkerhet och hög kvalitet. Myndigheten ska i enlighet med 2 § särskilt svara för ordningar för bedömning av överensstämmelse/teknisk provning och kontroll, ackrediterings- verksamhet, anmälda och utsedda organ, samordning av marknads- kontroll, reglerad mätteknik och ädelmetallkontroll, riksmätplatser samt i övrigt bevaka och delta i internationellt samarbete inom sina ansvarsområden och se till att de regelverk och rutiner som myn- digheten ansvarar för är kostnadseffektiva och enkla för medbor- gare och företag. SWEDAC ska enligt 3 § bistå regeringen med expertstöd genom underlag och yttranden samt vid behov genom deltagande i internationella möten och förhandlingsprocesser. För fullgörandet av sina uppgifter ska SWEDAC i enlighet med 5 § ha ett nära samarbete med berörda myndigheter och organ samt informera och lämna råd i frågor inom sina ansvarsområden. Enligt 3 § förordningen (2005:893) om marknadskontroll av varor ska de myndigheter som bedriver marknadskontroll, samordna denna så långt det är möjligt och ändamålsenligt. Enligt 4 § denna förordning44 gäller bl.a. att det inom ramen för SWEDAC:s verksam- het finns ett marknadskontrollråd som har till uppgift att fungera som ett nationellt samordningsorgan för marknadskontroll, stödja myndig- heter som bedriver marknadskontroll och organisera erfarenhets- utbyte. Enligt 15 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll fattar SWEDAC beslut om ackreditering eller tills vidare. I beslutet ska anges vilka villkor som ska gälla för verksamheten. Vidare får SWEDAC återkalla en ackreditering, om det ackredite- rade organet inte längre uppfyller fordringarna för ackreditering eller i något väsentligt hänseende bryter mot de villkor som gäller för verksamheten. Enligt 17 § samma lag utövar också SWEDAC tillsyn över verksamhet som avses i lagen. Enligt 11 § förordningen (2005:894) om teknisk kontroll ska den tillsyn som SWEDAC utövar över organ som ska anmälas enligt 3 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll äga rum med iakttagande av de krav som gäller för sådan tillsyn enligt bestämmelser inom Europeiska unionen. även 8 § instruktionen för SWEDAC. Rättsliga och organisatoriska förutsättningar Särskilt om SWEDAC:s roll på standardiseringsområdet45 SWEDAC:s koppling till standardiseringsfrågorna sammanhänger med dess roll som organ för den nationella ackrediteringen, som bygger på standarder46. SWEDAC måste som ackrediteringsorgan följa standarden ISO/IEC 17011. SWEDAC:s kunder, ackrediterade och anmälda organ, ska uppfylla relevanta standarder för laboratorier, certifieringsorgan eller kontrollorgan. Organens verksamhet går i stor utsträckning ut på att undersöka om en viss produkt, anläggning, tjänst, system etc. uppfyller kraven i en angiven standard. Att SWEDAC och ackrediteringsorgan i olika länder arbetar enligt samma standarder underlättar ömsesidiga godtaganden av kompetensen hos ackrediterade organ. Detta i sin tur underlättar internationell handel eftersom certifikat som utfärdats av ett ackrediterat organ i ett land erkänns i ett annat land och ingen ytterligare kontroll behöver ske. Det är särskilt viktigt för små och medelstora företag eftersom dessa normalt har större svårigheter än större företag att hantera olika länders krav på teknisk kontroll. 6.11Några myndigheter med sektoriellt ansvar på inremarknadsområdet Utredningen har i uppdrag att göra en översyn av horisontella inremarknadsfrågor, men anser att det för en ökad förståelse är lämpligt att även ge exempel på myndigheternas sektorsansvar för inremarknadsfrågor. I det följande berörs , , och Kemikalieinspektionen. är förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor med inriktning på att ta tillvara konsumenternas intressen.47 Varor och tjänsters säkerhet, företagens reklam och avtalsvillkor, privat- 45Jfr här den s.k. Standardiseringsskrivelsen , skr. 2007/08:140, (Bilaga 1) s. 83 f. 46Standardserien EN 45000 omfattar olika typer av organ för överensstämmelsebedömning (certifieringsorgan, provningslaboratorier, kontrollorgan och ackrediteringsorgan), och de allmänna kriterierna för tillverkardeklaration om överensstämmelse specificeras i relation till internationella standarder i ISO/IEC 17050. 47Förordning (2007:1139) med instruktion för . Rättsliga och organisatoriska förutsättningar ekonomi samt konsumentrelaterade handikapp- och miljöfrågor är några områden. Verket utbildar kommunernas konsumentvägle- dare, samhällsvägledare och budget- och skuldrådgivare. Det beva- kar konsumenternas intressen inom EU. Det för ut aktuell och relevant information till konsumenterna på sin webbplats. Verket hör under Integrations- och jämställdhetsdepartementet.