sou · GXB325 · 2009-03-09 00:00:00 — Den nationella kommunstatistiken samordnas på regeringsnivå genom att en interdepartemental samverkansgrupp i form av Rådet för kommunstatistik inrättas med permanent deltagande av Finans-, Utbildnings- och Socialdepartementen. Rådet ska stärka regeringens styrning av den statliga kommunstatistiken genom att samordna regeringens behov och beställningar av kommunstatistik. Rådet ska samordna regeringens samverkan med kommuner och landsting (SKL) avseende kom- munstatistik och ska företräda staten som part gentemot SKL vid ingående av överenskommelser om kommunstatistik. Rådets arbete leds av en ordförande som utses av statsrådet för kommunfrågor vid . Förslag till stadgar för Rådet har redovisats ovan.1 Den lokala kommunstatistiken utvecklas och samordnas genom att staten ingår en Överenskommelse om kommunstatistik med SKL. Överenskommelsen omfattar kommunstatistikens innehåll och tillgänglighet och innebär att SKL från Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) övertar Kommundatabasen () och de uppgifter avseende jämförelser i kommunsektorn 1 redovisats ovan i denna mening avser den text som föregår förslaget i kapitel 5. m.m. som hör samman med KDB. En naturlig följd av överenskommelsen är att RKA avvecklas och att de resurser som parterna avsatt för RKA därmed frigörs för de åtaganden som parterna gör i överenskommelsen. Överenskommelsen föreslås inledningsvis gälla med början 2010. Det föreslagna innehållet i en sådan överenskommelse har redovisats ovan.2 Samordningsgruppen för kommunstatistik inrättas vid SCB med deltagande därutöver av , , SKL samt Finans- Utbildnings- och Socialdepartementen. Samordnings- gruppens huvuduppgift är att samordna de statistikansvariga myndigheternas () och SKL:s publicering av kommun- statistik så att inkonsistens undviks, tillgängligheten ökas och uppgiftslämnarbördan minimeras. Förslag i kapitel 6 Förbättringar av den ekonomiska statistiken SCB ges i uppdrag att genomföra förändringar av verksamhets- indelningen i RS som en fortsättning av den analys som SCB gjort åt utredningen. Arbetet förväntas genomföras i samverkan med SKL, och så att överensstäm- melse med verksamhetsstatistiken och med lokala informations- behov säkerställs. SCB ges i uppdrag att i samverkan med SKL, och utreda konsekvenserna av de förslag till neddrag- ning av RS-insamlingen som föreslås av SKL och av SCB, och genomföra de förenklingar av RS som denna analys leder fram till. SCB ges i uppdrag att i samverkan med SKL stödja uppgifts- lämnarna med en till RS anpassad kalkylmodell för beräkning av vissa RS-variabler utifrån kalkylering på basis av verksamhets- statistik med stöd av bl.a. beräkningar av Kostnad Per Brukare (KPB). Ett exempel på sådan beräkning beskrivs närmare i Bilaga 6. SCB:s eget förslag om användning av verksamhets- statistik i hela statistikprocessen ska beaktas i arbetet. SCB ges i uppdrag att i samverkan med SKL erbjuda kom- munerna och landstingen en ny insamlingsteknik i form av vyer mot en central databas. Ett sådant uppgiftslämnarfönster på Internet innebär att uppgiftslämnarna skulle stå i löpande dialog 2 Se föregående fotnot. med SCB som kontinuerligt kan granska inkommande uppgifter och återkoppla dessa, samt möjliggöra ett effektivare arbetsflöde hos uppgiftslämnarna. SCB:s eget förslag om modernare insam- lingsteknik ska beaktas i arbetet. SCB ges i uppdrag att slutföra analysen av möjligheten till partiell insamling av RS . Analysen beskrivs närmare i Bilaga 4. RS-insamlingen är en s.k. totalundersökning, dvs. samtliga kommuner besvarar alla frågor. inne- bär övergång till urvalsundersökning, vilket t.ex. kan gå till så att vissa kommuner inte behöver besvara samtliga frågor. SCB ges ett samlat ansvar för insamling och publicering av ekonomisk statistik över primärkommunerna fr.o.m. RS 2009. Detta innebär att och nuvarande uppdrag till SCB att samla in vissa sektorsspecifika ekonomiska uppgifter statistikansvarsmässigt förs över från dessa myndig- heter till SCB. Förslag i kapitel 7 Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare SCB ges i uppdrag att inrätta och underhålla ett särskilt utförar- register över företag och organisationer som utför verksamhet som finansieras av kommuner och landsting. Registret ska vara kopplat till SCB:s Företagsdatabas och därigenom ge tillgång till uppgifter i SCB:s registerstatistiska system. I uppdraget ingår att konstruera och beskriva utförarregistret så att det kan användas som urvalsram av statistikansvariga myndigheter, och andra intressenter, för särskilda undersök- ningar riktade till alternativa utförare inom kommunsektorn för att tillgodose statistikkrav som ställs för att följa upp och utvärdera verksamheterna i den kommunala sektorn. Hur registret i detalj inrättas och underhålls beskrivs i Bilaga 7. möjliggör dels årlig publicering av basfakta som hämtas från SCB:s Företagsdatabas (), dels en mer utvidgad publicering av ekonomi och personal för de alternativa utförarna med hjälp av uppgifter från Företagens ekonomi (FEK), Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) och den longitudinella databasen . SCB ges i uppdrag att publicera basfakta över alternativa utförare på nationell och lokal nivå på basis av det registerstatistiska systemet . Redovisningarna bör samordnas med de redovisningar som föreslås av projektet om finansiärer och utförare inom vården, skolan och omsorgen enligt förslagen i SCB Bakgrundsfakta Ekonomisk statistik 2009:1 när dessa förslag genomförs. SCB ges i uppdrag att ta fram kompletterande undersökningar baserade på utförarregistret så att redovisning av de alternativa utförarnas ekonomi kan ske på kommunnivå fr.o.m. räkenskaps- . Sådana kompletterande undersökningar bör kunna genomföras som urvalsförstärkningar baserade på utförar- registret till exempel i samband med de s.k. specifikationsunder- sökningar som görs inom Företagens ekonomi (FEK) eller som specialundersökningar vid sidan av FEK. och ges i uppdrag att redovisa för regeringen hur verksamhetsstatistiken ska publi- ceras så att de alternativa utförarnas verksamhet särskild fram- går. I förekommande fall ska myndigheterna också beskriva vilka nya undersökningar som bör genomföras för att statistiken över alternativa utförare ska bli jämförbar med verksamhets- statistiken över verksamhet i egen regi. Förslag i kapitel 8 Ny och förbättrad personalstatistik De statistikansvariga myndigheterna ges i uppdrag att redovisa personalstatistik över kommunsektorn under en ny och för de olika statistikmyndigheterna gemensam rubrik per- sonalstatistik. Avsikten med detta är att användarna ska ha tillgång till ett enhetligt sökbegrepp för personalstatistik över kommunsektorn oaktat vilken statistikmyndighet som publice- rar statistiken. Vilken statistik som ska redovisas under denna rubrik beslutas av respektive statistikansvarig myndighet. Statistikmyndigheterna ska 2010 informera regeringen om vilken statistik som kommer att publiceras under rubriken. SCB ges i uppdrag att förbättra arbetsställeindelningen och därtill anknutna näringsgrenskoder för kommuner och landsting till stöd för deras insändning av kontrolluppgifter över anställda till 2010. I uppdraget ingår att tillsammans med SKL analysera den redovisning av arbetsställe som lämnas av kommunerna och landstingen, samt hur denna redovisning används av dem själva. Kontrolluppgifterna är en grundläggande del i SCB:s sysselsättningsregister och genom förbättrade arbetsställeuppgifter kan verksamhetsindelad personalstatistik tas fram med högre kvalitet. SCB ges i uppdrag att fr.o.m. löpande publicera övergripande personalstatistik innefattande all personal sysselsatt i kommunalt finansierad verksamhet efter personalens kön, ålder, yrke, befattning och utbildning ned- bruten på näringsgren/verksamhet, sektor och kommun och landsting. Redovisningen ska delas upp på egen personal respek- tive på personal som är anställd hos alternativa utförare. Förslag i kapitel 9 Modern teknik för datafångst från kommuner och landsting En delegation, som ges formen av en kommitté, bildas för att realisera ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstatistiken. I delegationen ges regeringen, statistikmyndigheterna, kommuner, landsting, Kommuner och Landsting (SKL) och personer med särskild kompetens representation. Delegationen ska ha ett beredande kansli. Delegationens uppdrag är att precisera de egenskaper som det samlade systemet ska ha med avseende på statistikmyndig- heternas och uppgiftslämnarnas behov, att formulera behoven i en funktionell kravspecifikation för teknisk upphandling med utgångspunkt från den här presenterade konceptuella system- beskrivningen, samt att föreslå huvudmannaskap för systemets upphandling, utveckling, implementering, drift och förvaltning. Mina förslag avses leda till att en sammanhållen kommunstatistik publiceras och utvecklas samordnat mellan kommunstatistikens intressenter inom kommunsektorn, inom staten och dem emellan. Den ekonomiska statistiken över kommunerna förenklas och blir mer användbar, ny statistik över alternativa utförare och kommu- nalt finansierad personal redovisas och ny teknik används för enklare uppgiftsinsamling. Totalt sett minskar uppgiftslämnar- bördan för kommuner och landsting till följd av mina förslag, medan alternativa utförare kan väntas få ökad uppgiftslämnarbörda genom kompletterande insamlingar. Den sammanlagda kostnaden för mina förslag är varav är engångskostnader. Av den årliga kostnaden på finansieras 5 miljoner kro- nor genom omfördelning av befintliga anslagsmedel. Detta innebär att är nya medel för årliga kostnader. Netto- effekten på statsbudgeten av mina förslag blir därmed , varav drygt hälften är engångskostnader. En detaljerad redovisning över kostnaderna finns i kapitel 10 Konsekvenser och finansiering. Intresset för och användningen av den statistik som samlas in om kommunernas och landstingens verksamhet ökar. På nationell, lokal och EU-nivå ställs allt högre krav på att uppföljning och analys av kommunsektorn ska kunna ske snabbt och med hög kvalitet på underlagen. Utvecklingen mot alltfler valsituationer vid bruk av service understryker kraven på bättre infor- mation. Staten har ett övergripande ansvar för hela den offentliga sek- torn och därmed för att statistik om förhållanden som rör ekonomi och verksamhet i kommuner och landsting finns tillgänglig. Regeringen har därför tillkallat en särskilt utredare (2007:146, Bilaga 1) med uppdraget att föreslå åtgärder avseende: innehållet i räkenskapssammandraget för kommuner och lands- tingens ekonomibokslut, bl.a. vad gäller verksamhetsindelning och indelning i kontogrupper ansvarsfördelning för räkenskapssammandragen mellan Statis- tiska centralbyrån (SCB) och statliga sektorsmyndigheter insamling av ekonomisk statistik och personalstatistik från kom- munalt finansierad verksamhet som bedrivs av andra utförare än kommuner och landsting arbetet med kvalitetsfrågor vid statistikinsamling från kom- muner och landsting tidigare publicering av statistikuppgifter från kommuner och landsting modernare metoder för insamlingen av statistik från kommun- sektorn. 1.2Utredningens organisation och genomförande Utredningen har hållit sju protokollförda möten med experterna och de sakkunniga och löpande fört dialog med uppdragets intres- senter. De sakkunniga har särskilt beretts tillfälle att nära följa utredningsarbetet. Ett flertal uppdrag har genomförts till stöd för utredningen: Kommunforskning i (KFi) har gjort en forsknings- översikt avseende styrning och dess informations- behov (Bilaga 2) har utfört två uppdrag, dels en analys till grund för ett nytt Räkenskapssammandrag för kommuner (RS) (Bilaga 4), och dels en beskrivning av hur ett särskilt register över alternativa utförare av kommunala tjänster kan inrättas (Bilaga 7) Kommuner och Landsting har gjort en översyn av kommunernas och landstingens behov av uppgifter från räken- skapssammandragen utifrån ett jämförelseperspektiv (Bilaga 5) har gjort en pilotstudie om hur Räkenskaps- sammandraget för kommuner (RS) kan besvaras med stöd av verksamhetsstatistik (Bilaga 6) har genomfört en förstudie avseende modern teknik för statistikinsamling (Bilaga 8) En användarstudie avseende kommunstatistikens nytta och använd- barhet i form av en enkät på internet till kommun-, ekonomi-, utbildnings- och socialcheferna i alla kommuner har genomförts (Bilaga 3). har tillställt utredningen en skrivelse om de statistikbehov som finns inom hjälpmedelsområdet (Bilaga 9). Utredningen har hållit ett seminarium med särskilt inbjudna deltagare där inledningsanföranden hölls av docent , Kommunforskning i (KFi) och i , och , tidigare huvudsekreterare i . Diskussioner har förts med anknytande utredningar, främst (Dir. 2006:123) och Socialtjänstdata- utredningen (Dir. 2007:92), och de avslutade utredningarna och Att styra staten. Överläggningar har även skett med Statskontoret samt med och Social- departementet. I kapitel 2, Användningen av statistik om kommuner och landsting, beskrivs översiktligt de viktigaste producenterna och användarna av statistiken över kommunsektorn. I kapitlet introduceras också begreppet kommunstatistik för den statistik som tas fram över kommunernas och landstingens ekonomi och verksamhet som följer av, och återverkar på, kommunala beslut och aktiviteter. Påföljande kapitel 3, Ett kommunalt perspektiv på statistiksyste- met, tar upp kommunstatistiken inom det statistiska systemet i stort. I kapitel 4 Brister i samverkan och samordning lägger jag fram den idémässiga grunden för förslagen i efterföljande kapitel: I kapitel 5 Utvecklad samverkan och samordning föreslår jag att kommunstatistiken utvecklas bl.a. genom organisatoriska åtgärder för ökad samordning på regerings- och myndighetsnivå samt partsgemensamma åtgärder för förbättrad samverkan mellan staten och kommunsektorn. I de tre därefter följande kapitlen föreslår jag Förbättringar av den ekonomiska kommunstatistiken i kapitel 6, Ny och förbättrad statistik om alternativa utförare i kapitel 7 samt Ny och förbättrad personalstatistik i kapitel 8. För- utsättningarna för att införa modern teknik för datafångst från kommuner och landsting tas upp i kapitel 9. I det avslutande kapitlet 10 beskrivs de effekter som förslagen väntas ha efter genomförande och vad de beräknas kosta. Ett särskilt yttrande redovisas efter kapitel 10. Betänkandets nio bilagor som huvudsakligen består av redo- görelser för uppdrag är som sådana fristående, men i betänkandet refereras också fortlöpande till de olika bilagorna. 2Användningen av statistik om kommuner och landsting 2.1Avgränsning av begreppet kommunstatistik Officiell och annan statistik redovisas ofta indelad efter geografi, sektor och bransch. Väl fungerande indelningar ökar statistikens användbarhet genom att anpassa den statistiska informationen till förhållanden som stämmer överens med hur beslut fattas av företag, myndigheter och medborgare. Det finns ett mycket stort antal indelningar av statistiken, och de statistikansvariga myndig- heterna utvecklar och anpassar dessa löpande. Många olika användare och intressen behöver regionalt redo- visad statistik vilket gör att statistik som beskriver förhållanden i kommuner och landsting är en av de vanligaste indelningarna av statistik. Kommunerna är en nivå i den geografiska hierarkin fastig- het – församling – kommun – län – riket. Kommun är också en administrativ enhet som sammanfaller med den geografiska indel- ningen. All statistik som redovisas på kommunnivå är inte därmed kommunstatistik i den mening som jag här använder detta begrepp. Med kommunstatistik menar jag främst sådan statistik som tas fram av de statistikansvariga myndigheterna och andra över kom- munernas och landstingens ekonomi och verksamhet som följer av, och återverkar på, kommunala beslut och aktiviteter. Kommun- statistik är alltså sådan statistik som hör samman med kommuner och landsting som administrativa enheter och som redovisas med indelning. Kommunala beslut och aktiviteter har två sorters upphov: obligatoriska uppgifter som staten ålagt kommuner och landsting, samt frivilliga uppgifter som kommuner och landsting själva åtagit sig. Alla typer av uppgifter är förenade med kommunala beslut och påföljande aktiviteter som i form av verksamhet ska styras, följas upp och utvärderas. Officiell och annan statistik är en Användningen av statistik om kommuner och landsting viktig källa för detta. Under rubrikerna ekonomisk statistik och verksamhetsstatistik samlar statliga myndigheter, och i viss ut- sträckning också Kommuner och Landsting, in och publi- cerar statistik för dessa ändamål. Mina förslag avser denna statistik som i betänkandet hanteras med den samlande benämningen kommunstatistik. I detta kapitel gör jag en övergripande beskrivning av hur kommunstatistiken redovisas och används utifrån denna avgränsning av kommunstatistik. I Lag om den officiella statistiken (SFS 2001:99) föreskrivs att officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverk- samhet och forskning och att den därvid ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Av den kompletterande Förordningen om den officiella statistiken (SFS 2001:100) framgår vidare att också annan statistik än officiell får framställas på grundval av sådana uppgifter som samlats in för att göra officiell statistik, att statistikmyndig- heterna i föreskrifter beslutar om verkställigheten av statistiken samt att regeringen beslutar om för vilka ämnes- och statistik- områden det ska finnas officiell statistik. Den statistikansvariga myndigheten beslutar om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde om inte något annat följer av ett särskilt beslut av regeringen.1 Huvuddelen av kommunstatistiken finns inom ämnesområdena hälso- och sjukvård, offentlig ekonomi, socialtjänst, utbildning och forskning samt arbetsmarknad. Varje ämnesområde omfattar ett flertal statistikområden som vardera tilldelats en statistikansvarig myndighet.2 De statistikansvariga myndigheterna för dessa om- råden är , och samt som tillsammans med SCB är ansvarig för arbetsmarknadsstatistiken. Vidare är ansvarig för statistik inom kulturområdet och tionsanalys () för statistik om transporter. 1Statistikmyndigheterna samlar också in och redovisar annan statistik som behövs för att följa upp verksamheten eller med anledning av regeringsuppdrag förutom den officiella statistiken. Statlig statistik omfattar således mer statistik än den som har beteckningen officiella statistik. 2Sveriges officiella statistik – årlig rapport . Rådet för den officiella statistiken. Användningen av statistik om kommuner och landsting Statistik över kommunsektorn. Utdrag från Förteckning över ämnesområden, statistikområden, statistikprodukter och Lönestrukturstatistik (landstingskommunal resp. primär- ), Konjunkturstatistik (kommuner resp. landsting), Konjunkturlöner (privat och offentlig sektor) Kortperiodisk sysselsättningsstatistik, lönesummor, baserad arbetsmarknadsstatistik, Kontrolluppgiftsbaserad Aborter, Amning, Cancer, Graviditeter, förlossningar o nyfödda barn, Sjukdomar i sluten vård, Skador o förgiftningar behandlade i sluten vård, Hjärtinfarkter, Fosterskador o kromosonavvikelser, Folkbiblioteksstatistik, Skolbiblioteksstatistik, Kulturmiljövård, Museer, Samhällets kulturutgifter Nationalräkenskaper (detaljerade årsberäkningar, kvartal och preliminära årsberäkningar) Regionalräkenskaper, Satellit- räkenskaper för hälso- och sjukvård, Utgifter för det sociala skyddet i och samt utgifternas finansiering Kommunalskatterna, Kommunernas och landstingens finansiella tillgångar och skulder, Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, Offentligt ägda företag, Kvartalsutfall för kommuner och landsting, Finansiärer och utförare inom vården, skolan och omsorgen, för kommuner, Familjerätt, Insatser för vuxna med missbruksproblem, Ekonomiskt bistånd (årsstatistik o kvartalsstatistik), familje- rådgivning, Missbrukarvård enligt LVM, Insatser för övriga vuxna, Insatser för barn och unga (mängduppgifter), Insatser för barn och unga enligt SoL och LVU Stöd o service, Funktionshindrade personer - insatser enligt LSS Äldre - vård och omsorg (Kommunala insatser) Funktionshindrade personer (Kommunala insatser) Användningen av statistik om kommuner och landsting (slutbetyg, elever per ), Gymnasieskolan (slutbetyg, elever per , Sökande och intagna), Komvux (elever, kursdeltagare och utbildningsresultat), Kostnader för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning, Svenskundervisning för invandrare (elever, kursdeltagare, utbild- ningsresultat), Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (elever per ), Sär- och specialskolan (elever per ), Registret över pedagogisk personal (lärarregistret), Ämnesprov årskurs 9: resultat, Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (barn och personal per ), Elever i kompletterande utbildningar Källa: officiella statistik årlig rapport . Rådet för officiell statistik. De statistikansvariga myndigheterna meddelar inför varje verk- samhetsår vilka statistikprodukter som ska ingå i deras statistik- områden till Rådet för den officiella statistiken (). Av föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande av officiell statistik3 framgår att varje statistik- ansvarig myndighet ska upprätta beskrivningar av statistiken som också omfattar en kvalitetsdeklaration. Den officiella statistiken ska offentliggöras så snart den är framställd och den statistik- ansvariga myndigheten avgör när statistiken är av sådan kvalitet att den kan offentliggöras. En lika behandling av användarna förut- sätter att statistiken blir tillgänglig för alla användare . När officiell statistik görs tillgänglig ska den enligt lagen om den officiella statistiken vara försedd med beteckningen officiella statistik (SOS) eller den symbol som finns för officiell statistik. Den statistikansvariga myndigheten ska redovisa uppgifter över planerade offentliggöranden av officiell statistik. Rådet för officiell statistik sammanställer en årlig publiceringsplan. publicerar officiell statistik dels på sin webbplats i tabellform och i Statistiska meddelanden () för respektive statistikprodukt och ämnesområde, som ger en beskriv- ning av statistiken och dess huvudsakliga resultat, dels i årsböcker och andra mer övergripande sammanställningar över utvecklingen inom ett visst område. Statistiken redovisas även i SCB:s statistik- databas som ger möjligheter till egna uttag av tabeller, diagram och redovisningsgrupper. 3 föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik. Användningen av statistik om kommuner och landsting publicerar den officiella statistiken per verksamhets- form och skolform. Statistiken publiceras i tabeller på riksnivå, länsnivå, kommunnivå och för special-, grund- och gymnasieskolan även på skolnivå. Tabellerna kompletteras med beskrivande texter som lyfter fram de viktigaste resultaten. Statistiken redovisas också i databaser och databasen för jäm- förelsetal.4 klassificerar sin utgivning i olika dokumenttyper, varav en del är statistik. Statistik innebär att rapporten innehåller sifferuppgifter som beskriver läge, tillstånd och/eller utveckling. Viss statistik ingår i officiella statistik (SOS) och är då indelad i tre serier: Socialtjänst, Hälsa och sjukdomar och Hälso- och sjukvård. presenterar statistiken i olika kategorier: dels officiella statistik där endast den officiella statistiken presenteras för olika statistikprodukter, dels för respektive ämne, där den publicerade statistiken är sorterad efter ämne såväl officiell som annan statistik, dels i statistikdatabaser där egna uttag kan göras. 2.3Finanser för den kommunala sektorn – Räkenskapssammandrag för kommuner och för landsting