sou · GWB3113 · 2009-01-01 00:00:00 — Med min bakgrund som praktiserande arkitekt och verksamhetsansvarig för , känner jag att jag för egen del behöver komplettera de slutsatser, som Äldreboendedelegationen presenterar i sitt slut- betänkande om framtidens utformning av den särskilda boende- formen för äldre med stora omsorgsbehov. Jag saknar till viss del den nödvändiga idémässiga fördjupning som skapar nydanande och kreativa tankar för framtidens äldreomsorg. Min dubbla yrkesroll som arkitekt och senare verksamhets- ansvarig för äldreomsorg har gett mig möjlighet att arbeta på två plan med äldreomsorg. Det har handlat om både en översiktlig planering av hur ett äldreboende för svaga äldre bör se ut. Men även, om hur ett äldreboende, det vill säga hus, personal och verksamhet i en förening, måste se ut för att fungera. Till Äldreboende- delegationens slutsatser, anser jag det därför vara av oerhört stor vikt att lyfta sambandet mellan å ena sidan värdegrunder för morgondagens äldreomsorg, ekonomi, bemanning, äldreomsorgens dagliga innehåll, arbetsmiljö, personalens sjukskrivningstal och de boendes medicinförbrukning, och å andra sidan den byggda miljöns, arkitekturen, betydelse för de boendes och personalens trivsel. Reservationer och särskilda yttranden Dagens äldreomsorg, en kort tillbakablick , har vi blivit äldre i genomsnittlig levnadsålder och har fått fler friska år i livet tack vare en förbättrad sjukvård och en allmän levnadsstandard. Svensk äldreomsorg är omvittnat duktiga på att ta hand om sjukdom och olycksfall, men det finns uppenbara svårigheter att hantera ensamhet och isolering. Ensamheten och isoleringen har blivit en konsekvens av kvar- boendeprincipen. Jag vill förtydliga Äldreboendedelegationens slutsatser på denna punkt och hävda att principen drivits så långt, att ingen äldre person vare sig vill bo kvar ensam i hemmet, eller på många av de institutioner som dagens äldreboenden har blivit. Båda platserna, hemmet och dagens äldreboende, föder en situation, där man känner att man inte har riktig kontroll på tillvaron och inte kan reda sig själv. har vi på ett övergripande sätt sorterat åldrandet efter diagnos och sjukdom. På motsvarande sätt har vi skapat sär- skilda byggnader för att rymma en viss kategori äldre personer. Jag ser en fara i att fortsätta detta tänkande även . Jag känner att Äldreboendedelegationens slutsatser behöver komplett- eras med ett förtydligande: Åldrandet är inte en diagnos, det är ett viktigt skede i livet. Det är troligt att demenssjukdomar kommer att prägla framtidens åldrande. I motsats till delegationens slut- satser, anser jag att det är fel att hänvisa äldre med demensproblem till särskilda hus. Graden i utvecklingen av demens är mycket olika, och att flytta personer i onödan kan skapa förvirring. Många äldre personer är, trots sitt demenshandikapp, mycket sociala och aktiva – genom musik och fysisk beröring når man ofta minnena bakom demensen. Därför behövs det både egna aktiviteter och gemenskap med friskare äldre. finns det äldre med demenshandikapp som för sin egen skull behöver en egen grupp för att hitta lugn och ro. Detta måste vara en bedömning från fall till fall för den sär- skilda boendeformen. Reservationer och särskilda yttranden En kravbild med värdegrunder Regeringen kan formulera krav på innehåll i särskilda boendet/ vård- och omsorgsboendet, men det är kommunerna som ytterst kommer att sätta de ekonomiska ramarna. Jag anser därför att delegationens slutsatser i detta betänkande behöver kompletteras med en insikt om att kravbilden måste åtföljas av värdegrunder, som gäller både för den byggda miljön och för innehållet i omsorgen. Morgondagens äldreomsorg måste genom nya och tyd- liga värdegrunder göra äldreboendet till både ett attraktivt boende och en attraktiv arbetsplats för unga. är det tyvärr ofta tvärtom. Med min egen dubbla bakgrund som arkitekt och verk- samhetsansvarig, vet jag att ekonomiska ramar kan kväva tanke- innehållet i dagens äldreomsorg. Men, begränsningar kan sporra. För att få ett bra innehåll är bemanningen oerhört viktig. Med minimibemanning kan man göra det nödvändigaste, men med en genomtänkt lokalplanering och personalbemanning kan man i vissa avseenden ersätta medicin. planering för ett gott åldrande Jag instämmer i Äldredelegationens slutsatser att trygghets- bostäder, avseende just boendemiljön, kan vara ett sätt att förbättra boende och åldrande. Det befintliga utbudet av bostäder behöver förändras för att medge ett gott åldrande. Trygghetsbostäder kan vara ett sätt. Därmed kan tillgängliga bostadsmiljöer förädlas och bli attraktiva för åldrandet. I motsats till delegationens slutsatser, menar jag dock att det är en skyldighet för kommuner att bygga och aktivt planera för trygghetsbostäder. Den kommunala organisationen har störst möjligheter för att bryta invanda före- ställningar om boende och åldrande. Genom kommunernas arbete går det dessutom att skapa en likvärdig situation över hela landet. Jag vill förtydliga delegationens slutsatser i detta betänkande, med att understryka att den kommunala planeringen för att skapa bostadsmiljöer för ett gott åldrande är eftersatt. Föråldrade före- ställningar kring placering och utformning av ett särskilt boende styr fortfarande. Åldrandet måste tas med i den kommunala plane- ringen på samma sätt som skolor och barnomsorg. Kartläggningar från styrker detta påstående. Morgondagens äldreomsorg och byggnader för äldreomsorg måste integreras i det omgivande Reservationer och särskilda yttranden livet, skapa ett sammanhang. Jag vill därför komplettera delega- tionens slutsatser kring trygghetsbostäder med en idé om något som jag vill kalla Styrkecenter. Nya Styrkecenter i gammal och ny bebyggelse Att bygga Styrkecenter med olika typer av befintliga eller nya bostäder runt om eller i närheten, tror jag kan vara en väg att gå för att skapa trygghet i vardagen. Ett befintligt särskilt boende/vård- och omsorgsboende, kan vara en samlande kärnpunkt att utgå ifrån när man skapar ett Styrkecenter. Den vanliga bostadskänslan i det särskilda boendet måste dock stärkas, för att motverka den negativa institutionskänslan Att bygga styrkecenter innebär ett öppnande av den kommunala omsorgsverksamheten. Med restaurang, bad och massage, professionell personal, sjuksköterskor, terapeuter, hem- tjänst skapas ett Styrkecenter, som erbjuder rehabilitering och dag- liga aktiviteter. Känner man oro, eller ångest vet man vart man ska vända sig – till Styrkecentret. På det sättet kan man bo hemma längre. Bygger man styrkecenter och koncentrerar resurserna inom äldreomsorgen dit, har man också en större chans att få rätt personal som vill arbeta med äldre och har en chans att göra ett bra arbete. Ett Styrkecenter kan bli en plats för alla, oavsett ålder. Genom samverkan mellan olika åldersprofiler, går det att utveckla ett Styrkecenter till en ekonomiskt effektiv modell. God arkitektur för åldrandet Som utbildad och verksam arkitekt bär jag en tro på att den arkitektur vi skapar i ett samhälle är en återspegling av vilka mänskliga värden vi prioriterar i samhället. Jag vill därför kom- plettera Äldreboendedelegationens slutsatser på denna punkt. Jag tror detta är en allvarlig brist om inte arkitekturens betydelse betonas för den miljö vi vill skapa. Arkitekturforskare menar att arkitektur och byggande är en förhandlingsprocess, en decision- making science, där diskussionen mellan arkitekt, beställare och olika fackkompetenser gradvis definierar byggnaden. I denna process är arkitektens yrkeskompetens central för att översätta ord till fysisk form. Det är i de tidiga skedena av byggprocessen, som de stora förutsättningarna finns för att kunna bedöma ekonomi, Reservationer och särskilda yttranden drift och inte minst rumsliga kvaliteter för ett gott innehåll i äldreboendet. För att få ett optimalt ekonomiskt och innehålls- mässigt resultat måste samtliga faktorer vägas in från början i ett projekt och hållas ihop hela vägen genom processen. Jag ser en fara med att introducera ytterligare konsulter i byggprocessen, som särskilda tillgänglighetskonsulter som föreslagits. Flera parter i byggprocessen kommer inte att garantera att ett större tillgänglig- hetstänkande vid utformningen, detta ligger inom arkitektens ansvar. Arkitektens roll och ansvar Genom mitt arbete, har jag förstått att synen på arkitektur varierar, och därmed inställningen till behovet av arkitektens medverkan i skapandet av morgondagens boendeformer för äldre. Jag vill därför förtydliga delegationens slutsatser genom att påpeka att idéerna, värdegrunderna och förståelsen måste finnas med från första strecket och kan inte läggas till senare i processen. Därför är det viktigt att arkitekten har förmåga att lyssna på inblandade parter och samordna alla intressen såsom samhällets krav och värde- grunder. Tillgänglighet, ytsamband och rumsligt innehåll kan genom skickliga arkitekter fogas samman till en högre dimension. I så måtto, kan utbildningen inom de svenska arkitekturskolorna behöva förbättras. Det är nedslående att konstatera att så lite resurser satsas på att lyfta fram detta samband. I dagens läge satsas överhuvudtaget inget på forskning om byggd miljö för ett åldrande samhälle. Jag förespråkar en design, där till- gänglighet och användbarhet inte motiveras av en funktionsned- sättning, utan för att god utformning och arkitektur har ett värde för alla i ett modernt samhälle. I detta säryttrande kring Äldreboendedelegationens slutsatser om den särskilda boendeformen har jag utvecklat mina funderingar och tankar om ett boende när livet blir skörare. När det gäller äldre med demensproblem är det min förhoppning att delegationens slutsatser kan leda till ett förändrat synsätt på äldre med demens – att hamna närmare ett österländskt synsätt på åldrande och äldre, Reservationer och särskilda yttranden där man hyser en vördnad för dem och menar att de nått en högre andlig mognad. Trots det positiva tillskottet av livslängd, går det inte att förneka att skörheten ökar, när krafterna sviktar och livsfunktioner för- sämras. Under åldrandet kan olika handikapp utvecklas. Man behöver då professionellt och förebyggande stöd i form av äldre- omsorg. Dagens äldreomsorg behöver förändras så att individen får en större möjlighet till ett eget initiativ och ansvar för sitt boende. Morgondagens äldreomsorg ska stötta oss i att få fortsätta att leva det liv vi själva vill. Avslutningsvis, det som jag ser som det primära i morgondagens äldreomsorg, är att ha lika nära till stöd när man upplever oro och känner ångest, som att hitta avledning i den byggda miljön – en utblick, ett vattenspel och se årstidens växl- ingar. Reservationer och särskilda yttranden En viktig del av möjligheten till ett tryggt boende – trygghets- bostäder – är vilken hyra man betalar för att kunna efterfråga denna boendeform. Hyran kan reduceras, som Äldreboendedelegationen föreslår, genom ett investeringsstöd och ett förhöjt BTP. Ytterligare en hyresdämpande åtgärd är att även trygghetsbostäder omfattas av 2 kap. 2 § Fastighetstaxeringslagen (FTL). Samma som gäller för vårdbyggnader. kommer de boende i trygghetsbostäder att omfattas av Socialtjänstlagen (SoL) och biståndsbedömd hemvård, sjukvård och hemhjälp. I detta avseende kommer därför boende i trygghetsbostäder att kunna jämställas med boende i vård- och omsorgsboende. Därför ska trygghetsbostäder även omfattas av 2 kap. 2 § FTL. Planprocessen vid kommunernas boendeplanering kan, enligt nuvarande lagstiftning och överklagande, fördröjas fyra till genom prövning i kammarrätten och Regeringsrätten. Grunden för Äldreboendedelegationens betänkande och förslag är att byggandet av trygghetsbostäder genomförs så fort som möj- ligt. Detta kan fördröjas genom den långa tid som ett överklagande kan ta innan beslut. Därför borde (PBL) justeras så att man kan genomföra ett enklare och snabbare överklagandeförfarande. Aktiviteter i det Dagliga Livet (Activities of Living), används för att bedöma en persons funk- tionsförmåga och behov av hjälp med olika aktivi- Se även IADL och PADL. Lag (1994:847) om tekniska egenskapskrav på homosexuella, bisexuella och transpersoner Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Instrumentella Aktiviteter i det Dagliga Livet, behov av hjälp med aktiviteter såsom städning, tvätt, inköp, matlagning, transporter m.m. Se även ADL och PADL. Lag (1993:389) om assistansersättning Lag (2003:778) om skydd mot olyckor Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funk- Personliga aktiviteter i det Dagliga Livet, behov av hjälp med grundläggande aktiviteter såsom per- sonlig hygien, på- och avklädning, intag av mat och dryck, förflyttning m.m. Se även ADL och IADL. Förkortningar och ordförklaringar SOU 2008:113 Plan- och bygglag (1987:10) Särskilt bostadstillägg för pensionärer Samarbetsorgan för etniska organisationer i Socialtjänstlagen (2001:453) Om begreppen finns definierade i Officiella Statistik eller termbank redovisas och används dessa definitioner. Ett antal bostäder till vilka det finns kopp- lat gemensamma utrymmen, som komple- ment till de individuella utrymmena. Bistånd som avser insats/åtgärd under utanför den egna bostaden. Kommentar: Kommunen har hälso- och sjukvårdsansvar, rehabilitering kan t.ex. Däremot avses inte s.k. öppna verk- samheter såsom kaféverksamhet och andra former av träffpunkter. Den sista delen av livet, som karaktäriseras av sjuklighet och nedsatt fysisk och/eller inte längre helt själv utan blir på olika sätt beroende av andras vård och omsorg. Begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgiv- Nedsättning av fysisk, psykisk eller intel- SOU 2008:113 Förkortningar och ordförklaringar En bostad med gemensamt kök, matplats och vardagsrum som kompletteras med Vård och omsorg när den ges i den enskil- des bostad eller motsvarande. Kommentar: Avser hemsjukvård, hem- tjänst, dagverksamhet och korttidsplats. Hälso- och sjukvård när den ges i patients bostad eller motsvarande och där ansvaret för de medicinska åtgärderna är samman- hängande över tiden. Bistånd i form av service och personlig omvårdnad i den enskildes bostad. Bistånd i form av tillfälligt boende förenat omvårdnad för bl.a. avlösning, växelvård anser att korttidsvård ska definieras som En tidsbegränsad insats inom vård- och både till personer som bor i ordinärt boende med behov av t.ex. växelvård eller eftervård och till personer som permanent bor i särskilda boendeformer där exempel- vis rehabiliteringsresurser saknas. hälso- och sjukvårdslagen för person som inte själv kan tillgodose sina fysiska, psy- kiska och sociala behov. Alla bostäder som inte omfattas av särlag- Kommentar: Boende i vanliga fler- bostadshus, egna hem eller liknande till skillnad från särskilda boendeformer. Samlingsbegrepp för alla bostäder som inte omfattas av särlagstiftning och som är avsedda för personer över en viss ålder. Förkortningar och ordförklaringar SOU 2008:113 Kommentar: Former av ordinärt boende som utmärks av god fysisk tillgänglighet, tillgång till gemensamhetslokaler och att de boende måste ha uppnått en viss angiven ålder för att få flytta in. Enligt socialtjänstlagen ska kommunerna inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor med behov av särskilt stöd. omfattande service och vård förekomma Kommunerna har ansvaret för såväl sociala som medicinska insatser, för- utom sådana som ges av läkare. manent boende i särskilda boendeformer avses stadigvarande boende i särskilda boendeformer i motsats till tillfälligt boende (korttidsvård/korttidsboende). Avser den fysiska miljön (bostäder, offentliga lokaler, offentlig utemiljö, all- männa kommunikationer). alltså mötet mellan individens funktionella kapacitet och den fysiska miljöns krav/ Den period efter pensioneringen som karakteriseras av frånvaron av allvarliga sjukdomar och funktionsnedsättningar. En form av bostäder för äldre som känner sig oroliga, otrygga och/eller socialt isole- Bostäderna regleras i lagen (2009:..) om befogenhet att tillhanda- hålla trygghetsbostäder till äldre. bor i trygghetsbostäder ska ha tillgång till gemensamhetslokal, möjlighet att inta gemensamma måltider, personal som en gemensam resurs och trygghetslarm. Åtgärd som innefattar utredning, behand- ling, rådgivning eller omvårdnad. SOU 2008:113 Förkortningar och ordförklaringar Åtgärder och insatser till enskilda personer gällande socialtjänst, stöd och service till personer med funktionsnedsättningar samt hälso- och sjukvård enligt gällande lagar. En boendeform för äldre som omfattas av rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen. omvårdnad och hemsjukvård dygnet runt (heldygnsomsorg). Vård- och omsorgsboendet upplåts med hyresrätt för dem som bor permanent i föreslår att begreppet vård- och omsorgs- boende ersätter begreppet särskilt boende och förs in i socialtjänstlagen. Uttrycket undviks p.g.a. dess otydlighet. Alla de olika former av bostäder inom sär- skilda boendeformer och inom det ordi- nära bostadsbeståndet där det bor äldre personer, oberoende av hur bostaden för- medlas och vilken upplåtelseform den har. äldre/äldre personer Avser personer i åldrarna och där- grupp inom detta spann avses anges ålders- intervallet, t.ex. . , M & Niedomysl, T. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser. Uppdrag för Äldreboendedelegationen. SOU 2008:113, Bilage- del B. Almberg, C & , J (1998). Gruppboende för åldersdementa. R7:1988 Avd. Bostadsplanering, CTH-Arkitektur, . (AFS 1990:18). Om- vårdnadsarbete i enskilt hem. Tillsyn av utrymme i hygienrum i enskilt hem. Batljan, I & , M (2000). Kommer det att finnas en hjäl- pande hand? – en analys av framtida behov och kostnader för vår- den och omsorgen om de äldre 2000–2030. Bilaga 8 till Långtids- utredningen /2000. Borgegård m. fl. Uppdrag för SENIOR 2005. Bättre koll på underhåll. Välkommen till bostadsmarknaden. En lägesrapport om integration. Boendeplanering – en strategisk fråga för kommunen. Boendeplanering i praktiken – en vägledning till statisti- ken. Förslag till certifieringsregler fristående sakkunniga kon- trollanter tillgänglighet. Bostadsmarknaden –2009 – med slutsatser av . , , 2008b. Tillgängliga bostäder – en inventering av hyresbostä- der i –2007. Underlätta äldres kvarboende. Pilotstudie i Famil- jebostäders del av e-IRFPP. Husberg, L & , J (2008). Äldreboendets utformning och kostnader. Uppdrag för Äldreboendedelegationen, dnr S2006:03/2008/24. , S (2008). Utformning av olika boendemiljöer för äldre. Uppdrag för Äldreboendedelegationen. SOU 2008:113, Bilage- del B. Planering för seniorbostäder och andra boende- former för äldre. Statistikbilaga till rapporten för senior- bostäder och andra boendeformer för äldre. (2006). Förstudierapport; Äldre- omsorg för nationella minoriteter i . , M (2008). Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer. Uppdrag för Äldreboendedelega- tionen. SOU 2008:113, Bilagedel B. , K. Kvarboende eller flyttning – en kunskaps- översikt. En fullgod bostadsstandard inom särskilda boendeformer för äldre är en av förutsättningarna för en bra äldreomsorg (7001-2006-050761). FoU-enhet för äldre. Utan hiss – mera hemtjänst? Om sam- bandet mellan äldre malmöbors nyttjande av hemtjänst och till- gänglighet i boendet. , I (2008). Äldres boende ur ett vård- och omsorgs- perspektiv. Uppdrag för Äldreboendedelegationen. SOU 2008:113, Bilagedel B. Regeringens skrivelse 2002/03:25. Uppföljning av Nationella hand- lingsplanen för handikappolitiken. Regeringens skrivelse 2005/06:110. Uppföljning av nationella hand- lingsplanen för handikappolitiken. , H & Tovatt, C. Det dubbla utanförskapet. Mångfald och sexuell läggning bland äldre. Ang. förordning om ekonomiskt stöd för byggande av äldrebostäder. Brandskydd i mellanboenden m.m. Räddnings- verket, 2008. Räkna med kvarboende – en handledning. Meddelande i samordningsfrågor för officiella statistik, MiS 2002:3. SCB, 2002. Ds 1989:27 Ansvaret för äldreomsorgen. Vad är särskilt i särskilt boende för äldre? En kart- läggning. , , 2001. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. , , 2002. Äldre – vård och omsorg . Vård och omsorg om äldre. , , 2008a. Äldre – vård och omsorg . Statistik Social- tjänst 2008:7. Ej verkställda beslut och domar enligt LSS och SoL 2006. Systematiskt arbete för äldres säkerhet. Om fall, trafikolyckor och bränder. , , 2007. Bo tryggt – betala rätt. Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter i äldre- och handikappomsorg. Fastighetstaxering – precision, påverkansmöjligheter, individuella bedömningar. SOU 2005:56 Det blågula – strukturell diskriminering i . SOU 2007:103 Bo för att leva. Seniorbostäder och trygghetsbostäder. SOU 2008:51 Värdigt liv i äldreomsorgen. SOU 2008:15 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. SOU 2008:37 Vårdval i . SOU 2008:68 Bygg – helt enkelt! Kommuner och Landsting. Aktuellt på äldreområdet. , M & , K. En kunskapsöversikt och diskussion om framtiden. Stiftelsen Äldrecent- rum, , 2002. Torres, S (2008). Föredrag vid Äldreriksdagen. hög- skola och NISAL (). Whitaker, A. Gamla och nya boendemiljöer för vård och omsorg av äldre – en översikt. , Tema Äldre och åldrande (NISAL), 2007. , P (2008). Om orsaker och motiv för att flytta till särskilt boende. Uppdrag för Äldreboendedelegationen. SOU 2008:113, Bilagedel B. , P & , A. Beviljad ansökan – om flyttningar till särskilt boende. Fokusrapport 2007:3, , 2007. Yeo, S K. Tvärkulturella möten i äldreomsorgen. Seniorbostäder/motsvarande – några exempel. , , 2007. Delegationen för utveckling av bostäder och boende för äldre personer Beslut vid regeringssammanträde . En särskild delegation tillkallas som skall ha i uppdrag att följa och analysera behoven av och utvecklingen av boende för äldre. Dele- gationen skall lämna förslag till åtgärder som kan påverka och sti- mulera utvecklingen av bostäder och boende anpassade för äldres behov både inom den ordinarie bostadsmarknaden och inom sär- skilda boendeformer. genom besök och lokala eller regionala seminarier bilda sig en uppfattning om utvecklingsbehoven, i dialog med kommunerna stimulera dem till inventeringar och till att inom ramen för den kommunala bostadsservicen för- medla goda bostäder för äldre, särskilt identifiera hinder i regelsystemet som gör det svårare att utveckla bostäder och boende anpassade för den åldrande befolkningens behov, analysera och föreslå åtgärder för att stimulera utveckling av särskilda boendeformer för personer med omfattande omvård- nadsbehov och särskilt boende i en mellanform för personer med i första hand behov av trygghet och gemenskap, analysera och föreslå åtgärder för att stimulera utveckling av t.ex. bostäder och boendeformer och gemenskapslokaler som ett sätt att motverka ensamhet och isolering samt sprida goda exempel. Delegationen skall lämna förslag på nödvändiga författningsänd- ringar. Den demografiska utvecklingen innebär att både andelen och anta- let äldre i befolkningen ökar. Antalet personer är närmare 500 000 och beräknas vara i det närmaste fram . Därefter beräknas antalet personer öka till 750 000 fram . () beräknar att både män och kvinnor kommer att öka sin medellivslängd med ytterligare . Denna förändring kan antas innebära förändrade krav på boendeformer för äldre. Kommunerna har stora kostnader för särskilda boenden enligt 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453; SoL) och det är därför viktigt att befintliga resurser används så effektivt och ändamålsen- ligt som möjligt. Det egna boendet är en viktig del av äldrepolitiken. Fler moderna och tillgängliga bostäder har gjort det möjligt för personer i allt högre ålder och med fysiska funktionsnedsättningar att bo kvar hemma eller att kunna skaffa en bostad som svarar mot de egna behoven eller önskemålen. Möjligheterna att få bidrag till bostads- anpassning har ytterligare ökat möjligheterna att bo kvar hemma längre upp .