sou · GXB393 · 2009-12-03 00:00:00 — Arbetsmiljö ur ett brett perspektiv inbegriper områden som fysisk arbetsmiljö med bland annat frågor om trygghet och säkerhet på arbetsplatsen, psykosociala frågor som till exempel stress och kränkande särbehandling, ledarskap och organisation, människa och teknik samt jämställdhet. Arbetsmiljöforskningen spänner över ett stort antal vetenskapliga discipliner och har en tvärvetenskaplig ansats där forskare från flera olika discipliner samverkar. Forskning inom området finns vid många olika universitet, högskolor och institutioner och finansieringen kommer från flera olika håll. Att arbetsmiljöforskning på så sätt finns inom olika forskningsmiljöer innebär en styrka genom, att det kan stimulera till olika perspektiv på problem och lösningar. Områdets bredd och spridning innebär dock också en svårighet att få överblick över området. I arbetet med att se över och utforma en arbetsmiljöpolitik som är anpassad till dagens och morgondagens problem och möjligheter finns behov av att dels få en bred aktuell överblick över forskningsläget, dels mer fördjupat få del av relevanta forskningsrön. Genom en ökad kontakt med välmeriterade forskare inom relevanta forskningsområden kan bättre förutsättningar skapas för en effektiv arbetsmiljöpolitik som vilar på vetenskaplig grund. Ett särskilt forum behöver skapas för detta. Förutom forskare är det värdefullt om även myndighetsföreträdare och företrädare för Försäkring med särskild kunskap om forskningsområdet kan knytas till rådet. För att effektivt ta till vara aktuell kunskap, såsom nya forskningsrön inom arbetsmiljöområdet, och främja utbytet mellan forskning och politik ska ett råd bestående av välmeriterade forskare tillsättas av regeringen. Utöver dessa kan även företrädare för , för arbetsliv och socialvetenskap, Verket för innovationssystem samt Försäkring knytas till rådet. I rådets uppgifter ingår att lyfta fram och belysa viktiga utvecklingstendenser inom arbetsmiljöområdet, att bidra med kunskap som stöd för utformningen av arbetsmiljöpolitiken. Rådet ska redovisa relevant och aktuell kunskap baserad på svensk och internationell forskning. Rådet ska i sitt arbete samråda med berörda aktörer och utredningar som har relevans för rådets uppdrag. Det står rådet fritt att välja arbetsformer och innehåll på ett sådant sätt som rådet bäst anser fylla syftet med uppdraget. I uppdraget ingår att löpande ge underlag och information åt regeringen. Detta ska göras vid möten med ansvarigt statsråd. ska detta ske , och vid minst ett tillfälle. Ämne kan väljas av statsrådet eller rådet. Diskussionen ska inledas med förberedda inlägg från ledamöterna. Rådet kan däremellan ges i uppdrag att kommentera särskilda frågor. För dessa fall kan redovisningen ske på det sätt som statsrådet bedömer lämpligt. Därutöver är får rådet lämna rapporter i valfria frågor. Rådets uppdrag omfattar . Uppdraget ska slutredovisas . 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. 83.Miljömålen i nya perspektiv. 84.Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. 86.Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. 87.En ny kameraövervakningslag. 88.Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skadeståndsansvar. 89.Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. 91.Fingeravtryck i uppehållstillstånd. 92.Se medborgarna – för bättre offentlig service. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. [80] En ny kameraövervakningslag. [87] Fingeravtryck i uppehållstillstånd. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller avveckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Se medborgarna – för bättre offentlig service. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . [57] Miljömålen i nya perspektiv. [83] Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skade- Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. En ny postlag. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Vägval för filmen. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? [47] Inkluderande arbetsliv.