sou · GWB348 · 2009-01-01 00:00:00 — Som en del av Svenska artprojektet genomför ArtDatabanken (2006–2008) en omfattande marin inventering i syfte att kartlägga den bottenfaunan längs den svenska västkus- ten. Svenska startade i samband med att ArtDataban- ken fick i uppdrag av regeringen att skapa det nationella referensverket Nationalnyckel, som beskriver alla djur, växter och svampar (flercelliga organismer). Syftet är att göra kun- skapen om de svenska arterna tillgänglig för allmänheten. Resulta- ten från inventeringen är tänkt att bli viktiga kunskapstillskott för de volymerna av Nationalnyckeln. Flera volymer med organismgrupper, t.ex. tagghudingar, broskfiskar och havs- borstmaskar, är under produktion. Resultaten av inventeringen lag- ras också i ArtDatabankens databaser och referenssamlingar, samt tillgängliggörs via Artportalen. Genom ökat fokus på biologiska variabler bidrar även miljö- övervakningsprogrammen till kunskapen om arters före- komst och utbredning och till framtagning av underlag för bedöm- ningsgrunder. Inventering av 2000-områden och övriga skyddade områden Natura 2000-områden och övriga skyddade områden ska inventeras inom ramen för ett projekt som startades av Natur- vårdsverket 2003, den s.k. basinventeringen. Uppgifter som samlas in vid inventeringen rör utbredningen av Natura 2000-habitat, förekomst av viktiga strukturer och funktioner, status för frilufts- anläggningar samt förekomst av arter. Projektet pågår och har en total budget på . 36TP PT Inventering av naturtyper på utsjöbankar. 5576 (2006). Kunskap till stöd för förvaltningen miljön har avsatts. Inventeringen görs i ett stickprov av samtliga Natura 2000-områden. Inventering av andra områden eller organismgrupper Utöver de inventeringsinsatser som beskrivits ovan finns det san- nolikt behov av inventeringar i andra områden och rörande andra organismgrupper. Den sammanställning av biologiska data som beskrivs under punkt 3 bör kunna ge besked om vilka kunskaps- luckor som finns och i vilka fall kompletterande inventeringar behövs. För flera organismgrupper finns överhuvudtaget inga data att tillgå. Det gäller inte minst encelliga organsimgrupper, t.ex. mikroalger. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra inventeringar av eventuella kommande naturreservat för de internationella nätverken av skyddade områden (enligt HELCOM och OSPAR). Förutsättningar för att placera vind- kraftverk i eller i anslutning till skyddade områden ska särskilt analyseras. Uppdraget ska redovisas . Införandet av havsplanering som beskrivs i kapitel 4 kommer sannolikt att ställa ytterligare krav på tillgång till biologisk infor- mation. digital atlas för svenska havsområden Tillgängligheten till data inom de olika delarna av kartläggningen måste förbättras och samlas under ett gemensamt paraply. Efter- som det handlar om data med geografisk referens bör bearbetad information så långt det är möjligt presenteras i en marin digital atlas, dvs. i form av kartor som görs tillgängliga via Internet. Kar- torna bör vara uppbyggda så att de kan ge översiktlig information av hög kvalitet samt bidra med ytterligare information. Möjligheter till nedladdning av data bör finnas. Det bör övervägas om även annan information som visar på hur havet nyttjas och förvaltas bör presenteras inom ramen för en marin digital atlas. Delar av den information som det här handlar om är belagd med restriktioner för vidare spridning. Förslag till förändringar i reg- lerna kring denna sekretess redovisas i kapitel 6. Kunskap till stöd för förvaltningen information ännu är sekretessbelagd måste systemet byggas upp för att hantera situationen som den ser ut . Som ett led i EU:s maritima politik avser att utveckla ett europeiskt observations- och datanätverk och därige- nom verka för att medlemsstaterna kartlägger sina vatten.TPF37FPT Syftet är att öka tillgängligheten till högkvalitativa data. Kommissionen kommer även att presentera en europeisk atlas över haven som bl.a. ska kunna användas i undervisning. Ansvaret för att bygga upp en marin digital atlas innefattande både kartfunktioner och databaser bör ges till . Möjligheterna att samverka med HELCOM om kartor och GIS bör övervägas, särskilt mot bakgrund av HELCOM:s rekommen- dation 28E/9 om storskalig marin planering. har i en skrivelse till utredningen påtalat att det behövs en översyn av baslinjen och av övriga gränser till havs. Bas- linjen ingår i definitionen av territorialgränsens sträckning och dess anslutning till gränsen för svensk ekonomisk zon. Även kommu- nernas gränser i allmänt vatten och gränser för vattendistrikten påverkas därmed. Behovet beror till viss del på att lagstiftningen inom området är föråldrad och behöver anpassas till dagens behov. Det finns även flera mindre oklarheter ifråga om havsgränserna mot grannländerna, bl.a. eftersom dessa ofta grundas på äldre mel- lanstatliga avtal vilka saknar exakta positionsangivelser. Oklar- heterna innebär i många fall ett hinder när gränserna ska redovisas och spridas i digital form. Detta orsakar merarbete i många till- lämpningar, och i praktiken begränsningar i tillgängligheten till dessa uppgifter. Konsekvensen blir ofta att mer eller mindre riktiga tolkningar av de officiella gränserna sprids. Kraven och förväntan om noggrannhet och tillgänglighet har dessutom ökat med den moderna tekniken inom såväl GIS som navigering. Dagens baslinje definieras i lagen (1966:374) om Sveriges sjöter- ritorium och härstammar från den senaste gränsöversynen som redovisade 1965.TPF38FPT Utredningens geografiska 37TP PT En integrerad havspolitik för Europeiska unionen. Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt . KOM(2007) 574 slutlig. 38TP PT Sveriges sjöterritorium. Betänkande avgivet av . SOU 1965:1, Utrikes- departementet. Kunskap till stöd för förvaltningen underlag härstammar troligen från betydligt äldre datum då den tidens teknik innebar resurs- och tidskrävande datainsamling. Med tanke på landhöjningen behöver baslinjen då och då justeras. Bas- linjeutredningen föreslog i sitt slutbetänkande att en ny översyn borde göras , dvs. Någon sådan översyn har dock inte gjorts. En översyn bör genomföras , både med tanke på land- höjningen och på utvecklingen av modern teknik för bestämning av geografiska positioner. Översynen bör omfatta gällande lagstift- ning, revidering av baslinjerna och tillhörande justering av territo- rialvattengränsen. För en fullständig beskrivning av havsgränserna förutsätts dessutom att förhandlingar genomförs med grannlän- derna i de fall oklarheter förekommer i gällande överenskommelser. Förslagen i kapitel 4 om planering av havsområden är i hög grad beroende av kartor med korrekt och exakt information, inklusive administrativa gränser. För att genomföra denna översyn föreslås att en särskild utred- ning tillsätts, alternativt att ett uppdrag ges till ansvariga myndig- heter. och Lantmäteriet har viktiga uppgifter för att ta fram geografiskt underlag och för att eventuellt göra komplette- rande mätningar i fält. Utredningen bör kompletteras med en över- syn av gränserna mot andra länder. Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon är definierade i bl.a. avtal med grannländerna i och . Dessa avtal ligger fast men ett antal ute- stående oklarheter och brister i havsgränsernas definitioner och utformning återstår att hantera i samverkan med berörda grannlän- der. Det finns även ett behov av översyn av strandlinjen för att land- kartor och sjökort överensstämma. Lantmäteriet och samverkar om en gemensamt definierad strandlinje. Tanken är att använda Lantmäteriets respektive uppgifter i de fall dessa uppnår bäst kvalitet. I arbetet ingår även viss kartering i fält. Arbetstakten är dock relativt långsamt. Myn- digheternas avsikt är att väst- och sydkusten ska vara klara till 2009. Arbetet bör intensifieras. Kunskap till stöd för förvaltningen Programmet beräknas kosta att driva (tabell 5.2). Den totala kostnaden under blir därmed 220 mil- joner kronor (kostnadsläge). Programmet föreslås finan- sieras av staten genom havsmiljöanslaget (anslag 34:12 i statsbud- geten). Kostnaderna för den föreslagna översynen av baslinjen och andra jurisdiktionsgränser till havs ingår inte. Tabell 5.2 Beräknade kostnader för ett nationellt program för kartläggning av det landskapet. Utöver ordinarie anslag till SGU Sammanställning av data, rapport om utsjöbanksinventeringenTPF FPT Enligt beräkning i aktionsplan för havsmiljön, Utan tillförlitligt faktaunderlag är det svårt att genomföra den havsplanering som föreslås i kapitel 4. Faktaunderlagen ger förut- sättningar för bättre beslut som leder till en både hållbar och effek- tiv användning av havet och dess resurser. De myndigheter som anges som huvudansvariga, dvs. Natur- vårdsverket, , SGU och Artdatabanken, kommer att få fortsatt stora uppgifter med att inventera i fält och sammanställa och analysera data. För några myndigheter, särskilt och , innebär förslaget en väsentligt ökad arbetsinsats. Med utökade biologiska inventeringar kommer även arbetsinsatserna för och Artdatabanken samt för forskare vid univer- sitet och högskolor att öka. 39TP PT Inventering av naturtyper på utsjöbankar. 5576 (2006). Kunskap till stöd för förvaltningen För ansvariga myndigheter kommer det långsiktigt och efter programmets slut finnas behov av uppdateringar och underhåll av databaserna. Det finns även driftskostnader för den digitala atlasen som kommer att belasta budget efter programmets slut. Jag föreslår att regeringen som en del av kommande satsningar på forskning avsätter för att finansiera större samlade forskningsprogram med inriktning mot havsmiljön. Prioriterade områden bör vara: -Forskning om komplexa samband särskilt ekosystemens struktur och funktion, omsättning och transport av ämnen samt samverkanseffekter. -Forskning till stöd för beslut och förvaltning, särskilt styr- medel, gemensam förvaltning och modeller till stöd för beslut. -Forskning om åtgärder och återhämtning, särskilt ekosystem- effekter, tidsaspekter, kostnadseffektivitet och acceptans för åtgärder. -Forskning till stöd för miljöövervakning och analys av miljö- data, särskilt utveckling av program, metoder och tekniker, analys av miljöövervakningsdata samt nya miljöhot. Inom dessa områden ska både inomvetenskaplig och tvärveten- skaplig forskning rymmas. Inom samtliga områden måste effekterna av klimatförändringar belysas. Likaså bör ett avrin- ningsområdesperspektiv ingå i alla områden. Formas och Natur- vårdsverket bör fördela medlen. Jag föreslår att Formas och ges i uppdrag att finansiera nya forskartjänster inom området miljöanalys och att Formas och ges i uppdrag att finansiera nya doktorand- och forskartjänster inom samhällsvetenskaplig mil- jöforskning med inriktning mot havsmiljön. Kunskap till stöd för förvaltningen Jag förslår även att regeringen tar initiativ till en utvärdering av svensk havsmiljöforskning inom de kommande två åren. Fokus i utvärderingen bör vara på forskning till stöd för havs- miljöförvaltning och de miljömål som rör havsmiljön, samt åtgärdsforskning. Formas bör få i uppdrag att genomföra utvär- deringen. Kunskapen om havsmiljön är god, men det finns ännu områ- den där kunskapsbristen är stor. För att kunna åtgärda dagens havsmiljöproblemen, samt bygga upp ny kunskap om hållbar för- valtning av havsmiljön krävs ytterligare forskningssatsningar. Grundforskning ger en långsiktig kunskapsuppbyggnad och kan både röra kända miljöproblem och nya problemställningar. Även om det inte är uppenbart kan den senare typen av forskning i framtidens visa sig ge viktig kunskap för förvaltningen. Tillämpad forskning kan vara av långsiktig karaktär eller ha ett kortare tids- perspektiv. Den mest tillämpade forskningen bör direkt kunna ge stöd för olika typer av åtgärder eller beslut. Av tradition separeras ofta havsmiljön från land, sjöar och vat- tendrag inom både forskning och förvaltning. Eftersom många av havsmiljöproblemen har sitt ursprung på land är ökad kunskap om processer i tillrinningsområdena och kopplingen mellan vad som sker på land och i havet nödvändig för att förstå och kunna åtgärda problemen i havet. Det finns god kunskap om övergödning och restaurering av sjöekosystem, samt om sjöekosystemens struktur och funktion. Inom både forskning om och förvaltning av havs- miljön bör denna kunskap bättre kunna tillvaratas. Ett allvarligt miljöhot som fått mycket fokus är klimatförändringarna. Den internationella klimatpanelen, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) har konstate- rat att vattennivån i världens hav stigit med knappt åtta centimeter på grund av ett förändrat klimat . Havs- ytans nivå kommer fortsätta att höjas. De modeller som klimat- panelen baserar sina slutsatser på beskriver en höjning av havsytans nivån på grund av klimatförändringar.TPF40FPT 40TP PT Climate Change – The Physical Science Basis. Contribution of Working group 1 to the Fourth Assessment Report of the IPCC. Kunskap till stöd för förvaltningen I Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande inför klimatförändringarna – hot och möjligheterTPF41FPT beskrivs scena- rier där ytvattentemperatur förväntas öka mellan 2 och . Havsisen kommer att minska kraftigt, både på grund av minskad geografisk utbredning och kortare issäsong. Det är sannolikt att salthalten i kommer att minska och att näringsbelastningen kommer att öka. Om de scenarier som beskrivs i betänkandet blir verklighet innebär det stor påverkan på de ekosystemets struktur och funk- tion, bl.a. varnas för att torskbestånden helt kan slås ut. I betän- kandet föreslås att ett nytt institut med inriktning mot klimat- forskning och klimatanpassning skapas. Klimat- och sårbarhets- utredningens bedömning avseende havsmiljön är att det bl.a. behövs satsningar på forskning om hur klimatförändringar påver- kar havsekosystemen, ekosystemtjänster, turism och fiske. Ett förändrat klimat kommer att ha stora effekter på haven och deras tillrinningsområden och kan helt förändra förutsättningarna för livet i havet, transporten av näringsämnen och gifter, och där- igenom förutsättningarna för havsmiljöförvaltningen och eventu- ella restaureringsåtgärder. Det innebär att effekter av klimatföränd- ringar måste genomsyra alla områden och inte kan behandlas som ett separat område. 5.3.2Nuvarande finansiering av havsmiljöforskning har forskning rörande den miljön finansierats med offentliga medel för (tabell 5.3). Därutöver stöds forskningen, framförallt i form av tjänster, genom statsanslag till universitet och högskolor och i viss utsträckning till myndigheter. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) som finansierar grund- forskning och behovsstyrd forskning och som finansierar grundforskning är de största finansiärerna. Huvuddelen av deras stöd fördelas genom återkommande utlysningar. Formas har haft en särskild utlysning rörande marin miljö –2007, samt även riktade satsningar inom samhällsvetenskaplig miljöforskning, miljötoxikologi, biologisk mångfald och klimat- forskning, vilket är områden som berör den miljön. 41TP PT inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. Slutbetänkande från Klimat- och hållbarhetsutredningen. Kunskap till stöd för förvaltningen sen för miljöstrategisk forskning (Mistra), som arbetar för en håll- bar utveckling genom att stödja samverkan mellan forskare och praktiker för att lösa miljöproblem, har varit en av de större finan- siärerna av forskning inom området. Stödet har dock minskat . finansierar forskning som ger underlag till arbetet med miljömålen, och interna- förhandlingar. Mistra och har haft flera tvärvetenskapliga program som rör den miljön . () finns enbart ett pågående program, vilket finansieras av Mistra. Syftet med pro- grammet är att ta fram en ekologiskt godtagbar produkt som för- hindrar påväxt på fartyg. utlyser Naturvårdsver- ket tillsammans med Formas, och Baltic Sea 2020 medel för pilotstudier rörande syresättning av syrefria bottnar och fosforfällning. finansierar ett program om vindkraftens miljöpåverkan. Artdatabanken finansierar marin taxo- nomisk forskning och Sida/SAREC finansierar forskningsorgani- sationer i andra länder och internationella forskningsorganisatio- ner, samt forskningsprojekt vid svenska universitet och högskolor. Rymdstyrelsen finansierar fjärranalysprojekt där satellitdata används. Baltic Sea 2020 är en fristående stiftelse vars mål är att genom konkreta åtgärder förbättra miljön i till 2020. Stiftelsen hade när den bildades ett kapital på . Endast en del av medlen kan förväntas användas till forskning. av havsmiljöforskning med offentliga medel. Angivet belopp utgör ett genomsnitt för perioden –2006. aP P Gäller för perioden –2006 Kunskap till stöd för förvaltningen I ett samarbete mellan forskningsfinansiärer från alla länder runt genomförs en stor gemensam utlysning (BONUS Plus Call) om forskning rörande , dess miljöproblem och för- valtning. Utlysningen har som överordnad målsättning att stärka kopplingen mellan forskning och samhälle, samt att integrera eko- systemansatsen i förvaltning. Deltagare från minst två länder ska ingå i varje projekt. Medel delas ut och budge- ten är () för en treårs- period. Formas bidrar med och Natur- vårdsverket med i utlysningen. EU del- finansierar utlysningen. Även EU:s sjunde ramprogram för utveckling inom forskning och teknik (2007–2013) och ger stöd till havsmiljöforskning. I bilaga 8 finns forskningsfinansiärer och deras verksamheter mer utförligt beskrivna. 5.3.3Havsmiljörelaterad forskning och nya forskningsplattformar Havsmiljörelaterad forskning vid universitet, högskolor och myndigheter Forskning med relevans för havsmiljön bedrivs vid , och . Vid dessa tre universitet finns tre . Det finns även havsmiljörelaterad forskning vid bl.a. , , Högskolan på , , , (), tek- niska högskola, , riks- museet, samt vid (). Vid SLU bedrivs även forskning om vattenbruk. En betydande del av verksamhet utgörs av forsk- nings- och utvecklingsverksamhet som är inriktad mot att öka kun- skapen om fiskbestånd, fiskeriteknik och fiskets miljöeffekter. Vid meteorologiska och hydrologiska instituts () forskningsavdelning bedrivs forskning om väder, vatten, klimat och miljöfrågor. Vid oceanografiska forsknings- och utveck- lingsenhet studeras havets fysik, biogeokemi och isförhållanden. Kunskap till stöd för förvaltningen geologiska undersökning (SGU) bedriver tillämpad forsknings- och utvecklingsverksamhet. Den syftar till att utveckla och implementera ny kunskap och nya metoder, processer, system och produkter i SGU:s verksamhet. Vid () bedrivs forskning om akustiska och elektromagnetiska signalers utbredning i under- vattensmiljöer. Vid institutet utvecklas nya beräknings- och simu- leringsverktyg, sensorer och system för övervakning och karaktäri- sering av vattenmiljöer. 2007 inrättades vid uni- versitet vilket är ett samarbete mellan , och . Centret finansieras av Mistra med sammanlagt (2007–2013). Centret kan därefter få stöd () . Vid centrumet bedrivs internationell forskning om hur mänsklig välfärd och livskraftiga ekosystem kan utvecklas tillsammans. Det ska även utgöra en plattform för dialog med politiker, myndigheter och resursnyttjare på lokal, regional och internationell nivå. Stor vikt kommer att läg- gas vid informationsspridning och kommunikation. Centret kom- mer att ha ett hundratal forskare inom naturvetenskap, samhälls- vetenskap och humaniora knutet till sig. () är ett forskningsinstitut som bildades . BNI är placerat vid vid i och vid miljø- undersøgelse, i . BNI har sitt ursprung ur Mistra-programet (Kostnadseffektiva åtgärder mot eutrofiering av ). Inom programmet har ett användarvän- ligt beslutsstödssystem som riktar sig till beslutsfattare runt Öster- sjön utvecklats. Systemet åskådliggör vad som kan vara en kost- nadseffektiv fördelning av åtgärder som krävs för att uppnå önskad miljökvalitet i . Användaren kan genom att ändra olika förutsättningar i systemet skapa olika scenarier för möjliga åtgärder Kunskap till stöd för förvaltningen i olika delar av . Beslutsstödssystemet har börjat användas i HELCOM:s arbete och har legat till grund för de över- enskommelser om utsläppstak som gjorts inom ramen för för . Vid BNI kommer utveck- lingen av systemet att fortsätta. föreslog i sitt delbetänkandeTPF42FPT att ett svenskt havsmiljöinstitut ska inrättas. Institutets uppgifter ska bl.a. vara att ge vetenskapligt stöd till miljöövervakning, göra synteser till stöd för myndigheters arbete med att förbättra havsmiljön, bidra till ökad kommunikationen mellan forskare och de som arbetar med miljöövervakning och åtgärdsarbete, samt informera om miljötillståndet. Enligt förslaget ska institutet bestå av fyra noder (där de centrumen ska utgöra tre noder och en fjärde ska bildas vid ). Institutet ska ha en gemensam ledning och en tvärvetenskaplig analys- och syntesenhet ska byggas upp och knytas till institutet. –2006 finansierade svenska statliga finansiärer (inkl. Mistra) havsmiljöforskning för . För att komma till rätta med havsmiljöproblemen är ett fortsatt brett stöd till både grundforskning och tillämpad forskning som rör de ekosystemen, processer som påverkar dessa och för- valtningen av haven nödvändig. Mistra som –2006 var den tredje största forskningsfinansiären har () enbart ett pågående forskningsprogram som rör den miljön. Mistra har inga planer på att starta nya program som rör havsmiljön, vilket innebär att Mistras stöd till havsmiljön är lägre jämfört med perioden –2006. Formas har –2007 genomfört en riktad satsning på marin miljö som upphör. har delats ut . 42TP PT Ett svenskt havsmiljöinstitut. Kunskap till stöd för förvaltningen Formas kommer istället att finansiera den internationella utlys- ningen BONUS Plus Call med . kommer att bidra med i samma utlysning. Utöver detta kommer , , Formas och Baltic Sea 2020 att satsa på pilot- studier rörande syresättning av bottnar och ökad fosforfällning. Trots dessa nysatsningar minskar det totala stödet till havsmiljö- forskning. Det är därför motiverat med riktade satsningar till forskningsområden som är eftersatta eller som kräver ytter- ligare stöd. Trots att det funnits ett relativt brett stöd till både grundforskning och tillämpad forskning finns det områden där forskningen är svag eller nästan obefintlig. De strategiska forskningssatsningar som föreslås nedan har till syfte att öka kun- skapen inom områden som är viktiga för genomförandet av andra förslag i denna utredning, samt ge underlag för beslut och åtgärder. En nysatsning i storleksordningen bör göras inom prioriterade områden under den kommande femårs- perioden. En övervägande del av forskningen till stöd för havsmil- jön bedrivs i relativt små projekt. Nysatsningarna ska vara ett komplement till det nuvarande forskningsstödet och det är därför viktigt att satsningarna sker i form av samlade större program. Programformen möjliggör satsningar inom områden där ett samlat angreppssätt är extra viktigt, så som forskning om ekosys- tem, forskning med ett avrinningsområdesperspektiv samt tvär- vetenskaplig forskning. Programformen stärker även möjligheten att tidigt integrera avnämarperspektivet i forskningen, vilket ökar förutsättningarna att resultaten omsätts praktiskt i miljöförvalt- ningen och politiken. Formas och bör fördela medlen. SOU 2008:48 Kunskap till stöd för förvaltningen Forskning om komplexa samband I ekosystem finns komplexa samband som ofta blir tydliga först när en påverkan sker på systemet. Hur processer och ekosystemen på land påverkar haven är fortfarande mycket dåligt känt. Likaså saknas kunskap om hur olika miljöförändringar samverkar. Denna kunskap är nödvändig för att förstå orsakerna till miljöförändringar och hur miljöproblemen bäst åtgärdas. Både HavsmiljökommissionenTPF43FPT och MiljövårdsberedningenTPF44FPT har pekat på behovet av ökad kunskap om samverkanseffekter av olika förändringar i havsmiljön på de ekosystemen.