sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Utredningen noterar dock att regeringen uttalat ambitionen att minska antalet små myndigheter och att lägga samman myndigheter med nära- liggande verksamheter. Enligt utredningens mening bör åtgärder beträffande ansvarsfördelningen mellan myndigheterna föregås av en djupare konsekvensanalys. Utredningens samlade bedömning är att roll i bidrags- hanteringen och myndighetens bidragsverksamhet fungerar väl. Enligt utredningens uppfattning klarar i de flesta avse- enden de operativa uppgifter som verksamheten ställs inför när det gäller effektivitet, service och kvalitet i bidragshanteringen. Utredningens analys visar ändå på att behov av att utveckla och förbättra verksamheten på vissa punkter. Regeringen genomför en översyn av styrning och finansiering av bidragshanteringen inom området hållbar samhällsbyggnad. Regeringen inför resultatkrav på handläggningstiderna i över- klagade ärenden. utvecklar en förbättrad dialog vid införandet av nya stödformer. prioriterar införandet av e-tjänster för bidrags- ansökningar. utvecklar tillsynen över bidragshanteringen. bygger ut kapaciteten för arbete med uppföljning, utvärdering och konsekvensanalyser. ser över styrning och organisation för bidrags- verksamheten. Utredningen har funnit att regeringens styrning inte lämnar mycket utrymme för ledning att bedriva verksamheten i ett långsiktigt strategiskt perspektiv. saknas ett hel- hetsperspektiv som utgångspunkt för regeringens styrning av . Utgångspunkterna för styrning av är dels de olika författningsenliga förutsättningarna för verksamheterna inom de olika områdena, dels att finansieringen sker via förvaltningsanslag och sakanslag från olika berörda depar- tement. Det ger förutsättningar för styrningen som avspeglar sig i ett regleringsbrev med splittrad karaktär. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis – något tillspetsat – att olika departement styr utan utvecklad samordning sinsemellan inom ramen för en ännu inte utvecklad gemensam politik i en sektoriserad och decentraliserad verksamhetsstyrning med en finansiell styrning av bekräftande karaktär. Regeringen utvecklar en samlad politik för ett hållbart sam- hällsbyggande som underlag för styrningen av och andra berörda myndigheter. instruktion förtydligas och konkretiseras beträff- ande uppgifter. bör få till uppgift att fungera som nationellt samordningsorgan i frågor om samhällsplanering. används i huvudsak för särskilda uppdrag, organisationsstyrning och finansiell resursstyrning. Finansiering av långsiktiga verksamhet från berörda departement sker via förvaltningsanslag. Berörda departement samordnat utvecklar den löpande styrningen för olika verksamheter i dialog med . Utredningen föreslår att regeringen utvecklar en samlad politik för ett hållbart samhällsbyggande som underlag för styrningen av Bo- verket och andra myndigheter och att ska fungera som nationellt samordningsorgan i frågor om samhällsplanering. Det är enligt utredningens uppenbart att nya uppgift kommer att kräva resurstillskott både i form av medel och kompe- tens. Verksamheten kommer att beröra en mängd sektorsområden för olika frågor som infrastruktur, energi, landsbygdsutveckling, regional utveckling, miljö med flera. Utredningen föreslår att finan- sieringen av samordningsuppgift sker genom tillskott från de anslag inom olika utgiftsområden som finansierar den verk- samhet som bedrivs inom respektive sektorsområde. Utredningen bedömer att uppgiftens omfattning och det därmed följande resurs- behovet kan klargöras närmare först i samband med utvecklingen av politiken för ett hållbart samhällsbyggande. Utredningen föreslår vidare att regeringen ger ökade möjligheter att påverka forskning och utveckling inom området hållbart samhällsbyggande samt att ett Råd för forskning om plan- ering, byggande och boende inrättas vid som stöd för verksamheten. För att finansiera verksamheten föreslår utredningen att Bo- verket tillförs resurser, inledningsvis ca som efter- hand ökas till ca . Forskning om byggande och samhällsplanering finansieras i huvudsak av Formas, och utred- ningen föreslår att finansieringen av forskningsresurser sker genom överföring av medel från Formas forskningsanslag. Utredningens bedömning är att övriga förslag tills vidare bör kunna hanteras genom omprioriteringar inom ramen för nuvarande resurser. bör efter genomförandet till regeringen redovisa en uppföljning av för- ändringsarbetet med en konsekvensanalys som bl.a. visar huruvida ytterligare resurser behövs för den utvecklade verksamheten. Förslag till förordning med instruktion för allmänna ansvar och uppgifter 1 § är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk plan- ering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boende- frågor. Myndigheten ansvarar också för den centrala administra- tionen av olika förekommande statliga stöd inom sitt verksamhets- område. Myndigheten ska fungera som nationellt samordningsorgan i frågor om samhällsplanering och ha ett samlat ansvar, sektors- ansvar, för miljöfrågor samt för handikappfrågor med anknytning till myndighetens verksamhetsområde. Myndighetens verksamhet innefattar följande ansvarsområden: Samhällsplanering och bebyggelseutveckling, Boendefrågor samt Byggande och förvaltning. 2 § ska inom sitt verksamhetsområde 1.främja ett hållbart och attraktivt samhällsbyggande som värnar en god arkitektur och en god kvalitet i byggandet och som innebär att planering, byggande och förvaltning av den byggda miljön sker på ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart sätt, 2.verka för att kulturhistoriska värden beaktas i beslut som rör byggande eller bebyggelse, 3.främja en omställning till ett ekologiskt uthålligt energi- system, 4.främja en effektiv, rättssäker och enhetlig tillämpning av lagar och förordningar och användning av andra styrmedel, 5.se till att de regelverk och rutiner som myndigheten dispo- nerar över är enkla och kostnadseffektiva, samt 6.beakta de konsekvenser som myndighetens beslut och verk- samheten i övrigt kan få i frågor som rör boendesegregation, folk- hälsa och jämställdhet samt barn, ungdomar, äldre, personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade eller andra grupper av befolkningen. 3 § ska inom sitt verksamhetsområde 1.utveckla utvärderings- och analysmetoder, 2.följa upp och utvärdera utvecklingen i fråga om planering, byggande och boende, 3.bygga upp och sprida kunskaper om gällande och nya regler, vägledande praxis m.m., samt utveckla metoder för tillämpningen, 4.organisera kontinuerligt erfarenhetsutbyte samt i övrigt vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till kommuner, länsstyrelser och andra berörda aktörer, 5.följa upp och utvärdera effekterna av tillämpningen samt föreslå åtgärder och ändringar för att syftet med regler och andra styrmedel ska nås, 6.biträda regeringen med yttranden och utredningar m.m., samt 7.bidra med kunskapsunderlag och expertkunskap för det arbete som regeringen bedriver nationellt, inom EU och internationellt. särskilda ansvar och uppgifter inom området 4 § ska verka för en stärkt roll för samhällsplaneringen i arbetet för att nå en hållbar utveckling. Myndigheten ska utarbeta nationella och sektorsövergripande strategier inom samhällsbyggnads- området och ta fram metoder för att hantera mellankommunala och regionala frågor i en sektorsövergripande samhällsplanering. Myndigheten ska verka för 1.att det regionala perspektivet utvecklas och beaktas i kom- munernas fysiska planering och att mellankommunal samverkan främjas, 2.att kommunernas översiktsplanering utvecklas, hålls aktuell, används som beslutsunderlag och beaktas i det regionala tillväxt- arbetet, samt 3. att verksamhet att samordna och tillhandahålla underlag om nationella mål, riksintressen och övriga statliga intres- sen utvecklas. 5 § ska verka för en samordning av de statliga myndig- heternas arbete med underlag för tillämpningen av 3 och 4 kap. och 6 kap. 19–21 §§ och (1987:10) samt tillhandahålla underlag för tillämpningen av 5 kap. miljö- balken. Myndigheten ska följa och ge stöd för tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen och hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. , särskilt länsstyrelsernas verksamhet beträffande 1.tillsyn över plan- och byggnadsväsendet, 2.samråd och granskning av planer enligt , 3.överklaganden av kommunens beslut, 4.prövning enligt 12 kap. av kommunens beslut om detaljplaner och områdesbestämmelser, m.m. 5.hantering av överklagade beslut om detaljplan och områdes- bestämmelser, samt 6.hantering av överklagande av beslut om bygglov och för- handsbesked. Av 1 kap. 8 § framgår att ansvarar för uppsikt enligt den lagen. 6 § ska delta i samarbete inom EU och internationellt och arbeta för ett ökat utbyte av erfarenheter om planeringsmetoder för en hållbar utveckling av regioner städer, tätorter och landsbygd. särskilda ansvar och uppgifter inom området 7 § ska främja en långsiktigt väl fungerande bostads- marknad och vara pådrivande i arbetet för att nå en ökad integration i boendet. Myndigheten ska följa och analysera utvecklingen på bostads- marknaden samt utvärdera effekterna av olika insatser. Myndigheten ska tillhandahålla underlag för och lämna förslag till regeringen om åtgärder beträffande bostadsmarknaden, särskilt om sådana åtgärder som kan - förbättra situationen för utsatta individer och grupper, -främja integrationen i boendet, samt -förbättra villkoren för byggproduktionen. 8 § ska stödja länsstyrelserna i deras uppdrag att ta fram regionala analyser av bostadsmarknaderna. 9 § ska delta i samarbete inom EU och internationellt avseende boendefrågor. särskilda ansvar och uppgifter inom området 10 § ska verka för att frågor om resurshushållning, energieffektivisering, säkerhet, en god inomhusmiljö, tillgänglig- het samt produkters livscykel beaktas i samband med beslut och åtgärder som har betydelse för den byggda miljön. 11 § ska genomföra en effektiv marknadskontroll som säkerställer att byggprodukter, som gjorts tillgängliga på marknaden, uppfyller gällande krav enligt lagen (1994:847) om tekniska egen- skapskrav på byggnadsverk, m.m. och enligt produktsäkerhets- lagen (2004:451). I dessa frågor ska myndigheten samarbeta med andra nationella och internationella aktörer inom ansvarsområdet. 12 § ska följa, vägleda och stödja kommunernas tillsyn och kontroll enligt 9 kap. . 13 § ska delta i samarbete inom EU och internationellt i arbetet med att harmonisera regler om egenskapskrav för bygg- nader och för byggprodukter. särskilda ansvar och uppgifter inom området Miljö och energi 14 § ska bygga upp och sprida kunskaper om sektorns miljöpåverkan och dess utveckling samt utveckla kostnadseffektiva åtgärder för att nå miljömålen. Myndigheten ansvarar för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljökvalitets- målet God bebyggd miljö. Myndigheten har även ett särskilt sektors- ansvar inom miljömålsarbetet och det övergripande ansvaret för frågor som avser fysisk planering, byggnader och hushållning med mark och vatten inom samtliga miljökvalitetsmål. Myndigheten ska i fråga om sitt miljömålsarbete rapportera till det miljömålsråd som finns inom och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. 15 § har ett särskilt ansvar för att främja utbyggnaden av vindkraft i enlighet med det planeringsmål som har beslutat. 16 § ska , , till regeringen redo- visa en nationell sammanställning över läget i landet beträffande samhällsbyggande, planering och boende. 17 § får inom sitt verksamhetsområde bedriva uppdrags- verksamhet i och utomlands. 18 § leds av en myndighetschef. 19 § Vid ska det finnas ett insynsråd som består av högst tio ledamöter. 20 § Inom finns Samlingslokaldelegationen som är ett särskilt beslutsorgan. Delegationen avgör ärenden om statligt stöd till allmänna samlingslokaler, till vissa icke-statliga kulturlokaler och till folkparksteatrar. Detta gäller inte ärenden som rör regel- givning eller förslag till anslagsframställningar. 21 § Samlingslokaldelegationen består av en ordförande och högst åtta andra ledamöter. Delegationen är beslutför när ordföranden och minst fyra andra ledamöter är närvarande. 22 § Samlingslokaldelegationen ansvarar själv för sina beslut. Samlingslokaldelegationen ansvarar för sin verksamhet inför 23 § Myndighetschefen ansvarar inför regeringen för att Samlings- lokaldelegationen tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet samt för att delegationens verksamhet bedrivs författ- ningsenligt och effektivt och att den redovisas på ett tillförlitligt sätt. 24 § Generaldirektören är myndighetschef. 25 § Regeringen utser ordföranden och övriga ledamöter i Sam- lingslokaldelegationen för en bestämd tid. Delegationen utser inom sig en vice ordförande. 26 § Vid ska det finnas en personalansvarsnämnd. 27 § ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101). 28 § ska tillämpa internrevisionsförordningen (2006:1228). 29 § får ta ut avgifter för den uppdragsverksamhet som avses i 17 § enligt grunder som verket fastställer efter samråd med . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att analysera verksamhet och redovisa ett underlag för regeringens fördjupade prövning. Enligt direktiven ska utredaren på grundval av en genomgång och analys av verksamhet, resurser och resultat och mot bakgrund av en omvärldsanalys, belysa behovet av att förändra myndighetens verksamhet när det gäller inriktning, mål och priori- teringar. Utredaren ska även belysa möjliga rationaliseringar och effektiviseringar liksom eventuella behov av förändringar i ansvar och regeringens styrning av verksamheten. Förändrings- och författningsförslag ska lämnas i den mån sådana behövs. Utredningen har uppfattat som sin huvuduppgift att analysera verksamheten vid och belysa eventuella behov av för- ändringar. Arbetet har bl.a. medfört djupare studier av inre organisation och styrning, samordning och dess styrning av samt samverkan mellan . Utredningen har sitt arbete stött på och behandlat frågor som inte direkt omfattas av direktivet men som har betydelse för den analys och de förslag som utredningen presenterar. Utredningen har valt att inte ha någon formell referensgrupp, främst på grund av tidsskäl. I stället har utredningen på olika sätt haft kontakt med departement, myndigheter på nationell och regional nivå, kommuner och landsting, näringsliv och intresse- organisationer. En förfrågan om krav och förväntningar m.m. på verksamhet har sänts till ett antal myndigheter, organisa- tioner och företag. Utredningen och konsulterna har genomfört ett stort antal intervjuer framför allt inom . Verksledning och enhets- chefer har intervjuats om arbetsuppgifter, resurser, prioriteringar, resultat, ledningssystem, effektivitet och regeringens styrning. Samtliga medarbetare har getts möjlighet att framföra sina syn- punkter till utredningen. Utöver de synpunkter som framkommit genom möten och andra kontakter har synpunkter också inhämtats genom intervjuer med representanter för olika myndigheter, kommuner och aktörer med beröringsytor mot samt med ansvariga inom rege- ringskansliet. Utredningen har vidare medverkat vid ett antal sam- mankomster med företrädare för olika intressentgrupper. Utredningens kontakter framgår av bilaga 7. Utredningen har också tagit del av utredningar, rapporter och annan dokumentation i stor omfattning. Utredningen har lagt ut fyra uppdrag. Samtliga underlags- rapporter publiceras på webb-sidor för offentliga utredningar. Utredningens överväganden på mer övergripande nivå presenteras i betänkandets kapitel 2. Där ges en kort historisk överblick samt en övergripande analys av situation Kartläggning och analys av verksamhet, resurser och resultat redovisas i kapitel 3. I kapitel 4 belyses regeringens styrning av och i kapitel 5–8 beskrivs och analyseras verksamheten inom huvud- sakliga ansvarsområden. Konsekvensanalyser av utredningens olika förslag finns i kapitel 9. I bilagorna 2 och 3 finns detaljerade beskrivningar av dels de olika uppgifter som verket har enligt lagar och förordningar, dels verksamheten vid olika divisioner och enheter. I bilaga 4 lämnas en beskrivning av den nya bostadspolitiken. I bilaga 5 redogörs för svårigheten med verifierbara funktions- krav i byggreglerna och hur man i och löser problemen. I bilaga 6 beskrivs roller beträffande uppsikt och till- syn enligt PBL och redogörs för förslag till förtydliganden. Förslagen från de olika kapitlen redovisas samlat i avsnittet Sammanfattning tillsammans med kortfattade redovisningar av utredningens överväganden. Det behövs en statlig myndighet med ansvar för ett långsiktigt hållbart samhällsbyggande som har följande övergripande ansvars- områden och grundläggande uppdrag. -På nationell nivå vara samordnande för samhällsplaneringen. -Se till att lagar och regler tillämpas lika över landet. -Samordna, driva på och stödja verksamheten vid länsstyrelser och kommuner. Hållbart byggande och förvaltning -Se till att lagar och regler tillämpas lika över landet. -Samordna, driva på och stödja verksamheten vid länsstyrelser och kommuner. -Upprätthålla en samlad kompetens och kunskap om boende- frågorna för att kunna lämna underlag för åtgärder inom området. -Samordna och stödja verksamheten vid länsstyrelser och kommuner. Kapitlet ger en kort historisk återblick och översiktlig beskrivning av förslag och förändringar beträffande regional indelning och myndighetsstruktur som kan påverka verksamhet. Vidare ges en sammanfattning av omvärldens synpunkter på och en beskrivning av medborgarperspektivet i verksamhet. Kapitlet innehåller också en samlad, övergripande analys av som bygger på analyserna i kap. 2–8 samt utredningens mer över- gripande överväganden angående verksamhet. 2.2.1Boverket i historisk belysning Kungliga bildades med uppgift att främja bostadsförsörjningen. bildades som central förvaltningsmyndighet för ärenden inom plan- och byggnads- väsendet när delades. bildades i genom en sammanslagning av och verk. Vid sammanläggningen fanns två avdelningar inom ; planavdelningen och byggnadsavdelningen. Vid Bostads- styrelsen fanns fyra byråer; boendebyrån, byggnadsekonomibyrån, rättsbyrån och administrativa byrån. Enligt proposition om ett nytt plan- och bostadsverk (prop. 1987/88:37) skulle verket vara central myndighet för frågor om bostadsmarknad, fysisk planering, stads- miljö och byggande. Verket skulle bl.a. ha till uppgift att -följa utvecklingen inom bostads- och byggsektorn samt fort- löpande utvärdera de bostadspolitiska styrmedlen, -följa hur anspråken på den byggda miljön förändras och utveckla metoder som underlättar bl.a. en förnyelse av denna, -ha uppsikt över den fysiska planeringen och utveckla metoder för denna, -ha uppsikt över hushållningen med naturresurser, -samordna och förtydliga de krav på byggnader som samhället ställer med stöd av bygglagstiftning och bestämmelser om statens stöd till bostadsförsörjningen, -informera allmänhet, kommuner och näringsliv m.fl. om de erfarenheter som vinns inom verksamhetsområdet. Kunskapsförsörjning och återföring av erfarenheter skulle få en framskjuten roll. SOU 2009:57 i samhället Enligt instruktionen hade sex avdelningar, nämligen plan- och naturresursavdelningen, bostadsmarknadsavdelningen, byggavdelningen, stadsmiljöavdelningen, juridiska avdelningen och administrativa avdelningen. Inom verket fanns vidare ett verkssekretariat, en typgodkännande- enhet och en tjänsteexportenhet. Dessutom finns en samlingslokal- delegation, ett stadsmiljöråd och ytterligare fyra rådgivande organ, nämligen bostadsmarknadsrådet, rådet för samhällsplanering, bygg- rådet och konstruktionsrådet. flyttade till 1989. Enligt beslut krävdes 280 personer för att klara verkets upp- gifter. Vid flytten var 39 personer anställda, och en omfattande rek- ryteringsverksamhet vidtog. Av de som rekryterades kom mer än hälften från , varav två femtedelar från . En fjärdedel kom från , och många hade tidigare anknytning till . Benämningen infördes (SFS 1990:1365). bildades tillsammans med Bygg- nadsstyrelsen. 1967 överfördes organisationen till det nya Plan- verket som blev chefsmyndighet till och med då läns- arkitekterna i den nya länsstyrelseorganisationen inordnades i läns- styrelserna. Länsbostadsnämnderna inrättades som Bostads- styrelsen. Deras uppgift var att handha vissa delar av den statliga låne- och bidragsverksamheten, bl.a. ombyggnadslån till småhus. 1953 vidgades länsbostadsnämndernas befogenheter till att även besluta om lån för egnahem och förvaltning av centralt givna lån. 1957 fick nämnderna rätten att avgöra om statliga lån för fler- familjshus. Länsbostadsnämnderna lades ned 1994 och den regionala bostadsadministrativa verksamheten flyttades till länsstyrelserna. () bildades för att hantera finansieringen av de statliga bostadslånen. genomfördes en uppdelning av låne- och bidragsförvaltningen mellan och . Bolaget övertog för- valtningen av bostadslån, medan fortsatte hantera Räntebidragsgruppen vid verket som varit kvar i flyttade till 1990. () tillkom när de statliga bostadslånen upphörde och den statliga kredit- garantin för ny- och ombyggnad av bostäder infördes. BKN:s huvuduppdrag var att underlätta bostadsbyggandet genom att lämna statliga kreditgarantier. Myndigheten lokaliserades till . Bostadsdelegationen inrättades 1998 för att hjälpa de mest utsatta kommunerna med tunga åtaganden för boendet. inrättades 2002 för att ta över Bostadsdelegationens verksamhet. Nämndens verksamhet överfördes till BKN. genomfördes en översyn av (– uppgifter och verksamhet, SOU 1992:127). Utredningen identifierade i princip fyra verksamhetsområden för verket. Det var Byggd miljö och hushållning med naturresurser, Fysisk planering, Byggande samt Boende. Utredningen identifi- erade vidare följande typer av verksamheter, nämligen myndighets- utövning enligt förvaltningslagen, tillsyn och uppsikt, styrinformation -basinformation och allmänna råd, rådgivning och kunskaps- förmedling. Regeringen delade i proposition 1992/93:172 i huvudsak utred- ningens bedömningar såvitt gäller mål och uppgifter för . Departementschefen uttalade följande. verksamhet bör således omfatta verksamhetsområdena Byggd miljö och hushållning med naturresurser, Fysisk planering, Byggande och Boende. Verksamheten bör gå ut på att verka för att tillämpningen av regler och stödsystem blir enhetlig och effektiv så att syftena med lagstiftning och olika stödformer uppnås. Med hänsyn till den statsfinansiella situationen är det helt nödvändigt att koncentrera verksamheten till i första hand myndighetsutövning. Det innebär allmänt sett att verksamheten bör inriktas på dels myndighetsutövning enligt förvaltningslagen, dvs. verkställighetsföreskrifter, förvaltnings- beslut och överklagningsärenden, dels sådan tillsyn och uppsikt med tillhörande utvecklings- och informationsarbete som följer av lag eller förordning. Styr- och basinformation bör utarbetas i den utsträckning som behövs som underlag för myndighetsutövning och för att följa upp statsfinansiella konsekvenser av olika åtgärder. Övrig information bör i ökad utsträckning intäktsfinansieras. Utrednings- och utvecklings- verksamheten vid bör anpassas med hänsyn härtill. Beträffande verksamhetsområdena Byggd miljö, hushållning med naturresurser och fysisk planering uttalade departementschefen följande. Inom verksamhetsområdena Byggd miljö, hushållning med natur- resurser och fysisk planering skall verket följa tillämpningen av lag- stiftningen inom PBL/NRL-området och ta de initiativ som behövs för att lagstiftningens syften skall uppnås. I uppgiften ingår också att förmedla kunskaper och erfarenheter och att utveckla metoder inom området samt att verka för samordning av de statliga myndigheternas arbete. Verkets arbete bör framför allt inriktas på metoder för uppföljning och utvärdering samt på utveckling av effektiva och ändamålsenliga besluts- och planeringsprocesser.