sou · GWB377 · 2009-01-01 00:00:00 — Tabell 3.3 Beslut om råd och stöd i landstingen per 10 000 invånare Anm: I listan saknas , och . Där ansvarar kommunerna helt eller delvis för råd och stöd enligt LSS. Det finns ingen samlad bild över förekomsten av enskilda utförare inom LSS-området. Personlig assistans enligt LSS torde vara den LSS-insats som oftast utförs av privata anordnare. Det är en ganska naturlig konsekvens av att de assistansberättigade själva Huvuddrag i utvecklingen av LSS och kan välja vem som ska utföra assistansen. upp- skattar att av de som är berättigade till personlig assistans enligt LSS får assistansen anordnad av enskilda utförare.2 I den mån övriga LSS-insatser utförs av enskilda anordnare är det som regel kommunen som köper tjänsten, och ska köpet föregås av ett upphandlingsförfarande enligt lagen om offentlig upphandling (). Kommunen har ändå kvar sitt ansvar i för- hållande till den enskilde. I ett fåtal kommuner finns ett kundvals- system där individen själv väljer vem som ska utföra tjänsten. I dessa fall krävs ingen offentlig upphandling enligt . En särskild utredare har föreslagit en ny lag om valfrihetssystem (LOV).3 Lagen är avsedd att fungera som ett frivilligt verktyg för de kommuner och landsting som vill överlåta valet av utförare av vård- och omsorgstjänster till medborgarna. Enligt kommunernas räkenskapssammandrag består av kommunernas kostnader för LSS-verksamhet av köp av verksamhet (exklusive köp mellan kommuner). I siffran ingår dock även köp av så kallad stödverksamhet som t.ex. måltider och städning. Andelen köpt verksamhet har ökat svagt . Enskilda utförare av LSS-insatser finns i vissa kommuner men inte i alla. Av en enkät som skickade ut till landets samtliga kommuner framkom att privata gruppbostäder finns i av kommunerna medan privata servicebostäder finns i av kommunerna. I av kommunerna förekommer privata dagliga verksamheter. Det förekommer även att privata företag bedriver korttids- vistelse och korttidstillsyn, ofta med inriktning mot en viss typ av funktionsnedsättningar. Kommunernas planering, information och uppsökande arbete Förutom de faktiska insatserna i 9 § har kommunerna ansvar för ytterligare uppgifter. Det handlar om att planera för framtida behov, att informera om LSS till personer i och utanför personkretsen, att bedriva uppsökande arbete samt att samordna insatser som olika 2Skattningen är gjort mot bakgrund av LSS-komitténs enkät om personlig assistans som skickades till landets samtliga kommuner (svarade). I genomsnitt hade 12 personer i varje kommun beviljats personlig assistans enligt LSS. Vidare anordnade varje kommun personlig assistans enligt LSS för i genomsnitt 7 personer. Det betyder att 5 av 12 beslut om personlig assistans enligt LSS anordnades av ett företag eller kooperativ. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. Huvuddrag i utvecklingen av LSS och (Utöver vad som redovisas nedan har ansvar för LSS-insatsen råd och stöd.) Individuell plan är till för att klargöra den enskildes behov av insatser samt underlätta samordning mellan de olika organ som individen får stöd av. Planen ska upprättas i samråd med den enskilde. En rapport som publicerade pekar på att en individuell plan, rätt använd, är ett fungerande instrument för att den enskilde ska få inflytande över de olika insatser som ges, men även för att få en överblick av det totala stöd som omger henne eller honom. Dessvärre visar kartläggning att individuell plan inte alls förekommer i den utsträckning som vore önskvärd. Endast 2 400 personer, av mottagarna av LSS-insatser, hade individuell plan. Många brukare känner inte till möjligheten att begära individuell plan enligt LSS. Både skriftlig och muntlig information saknas ofta.4 För att följa upp om antalet personer med individuell plan hade ökat genomförde en förnyad enkätundersökning där samtliga kommuner tillfrågades om hur många som har individuell plan. Undersökningen visade att knappt 3 200 personer, av samtliga mottagare av LSS-insatser, nu hade individuell plan. Det var något vanligare att vuxna hade en individuell plan än barn och ungdomar. Inga skillnader noterades mellan kvinnor och män när det gällde andel med individuell plan. konstaterade att det fanns stora skillnader mellan kommuner i antal upprättade individuella planer.5 Till kommunernas särskilda uppgifter hör bland annat att följa upp vilka som tillhör personkretsen och vilka deras behov är samt att se till att de får sina behov tillgodosedda. Uppsökande verksamhet är också en uppgift som ingår. I en enkät till landets samtliga kommuner ställde frågan om i vilken utsträckning kommunen arbetar systematiskt med de särskilda uppgifterna enligt 15 §. 4Socialstyrelsen (2002), Individuell plan – på den enskildes villkor. 5Socialstyrelsen (2003). Hur många har en individuell plan enligt LSS? Resultat av en enkät till kommunerna . Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Diagram 3.5 Andel kommuner som arbetar systematiskt med de särskilda uppgifterna enligt 15 § Att följa upp vilka som omfattas av LSS och vilka deras behov av stöd och service är Att verka för att de som ingår i personkretsen får sina Att informera personkretsen och anhöriga om lagens mål Att informera allmänheten i syfte om att öka kännedomen om behov hos personer med omfattande funktionshinder Att medverka till att de som ingår i personkretsen får tillgång till arbete och studier Att det allmänna fritids- och kulturutbudet blir tillgängligt för de som ingår i personkretsen Att samverka med handikapporganisationer Att ta initiativ i frågor som gäller förordnande eller upphävande av förmyndare, förvaltare eller god man Vet ej/ej svar Källa: enkät till kommuner (se bilaga 21). Majoriteten av kommunerna anser att de i stor uträckning verkar systematiskt för att de som ingår i personkretsen ska få sina behov tillgodosedda, att ta initiativ i frågor som gäller förmyndarskap, förvaltarskap eller godmanskap, samt att informera personkretsen om lagens mål och medel. Däremot är det inte lika vanligt att man systematiskt informerar om LSS utanför personkretsen,6 att man arbetar med tillgänglighetsfrågor inom kultur och fritid eller sam- verkar med de organisationer som företräder människor med omfattande funktionshinder. De allra flesta kommuner uppger dock att de arbetar med dessa frågor i viss utsträckning. Denna bild av kommunernas arbete med de särskilda uppgifterna bör ställas mot de studier som beskriver problem gällande tillgång till information liksom att samordning mellan olika insatser brister.7 6I enkäten särskildes punkten om information om mål och medel enligt LSS till information till de som ingår i personkretsen och de som inte ingår. Till vem informationen bör rikta sig är enligt lagens formulering oklart. , (1999). LSS-uppföljning i , : /socialmedicin, Socialmedicinsk rapportserie; Brodin, J., , I., , S., (1998). En modell för avlösarservice, : ; , och , (1999). Man måste alltid slåss på byråkraternas planhalva. Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Även av länsstyrelsernas tillsyn framgår att det ofta finns brister i den uppsökande verksamheter, riktade informationsinsatser eller kartläggningar och behovsinventeringar. Bristande planering beskrivs som en orsak till svårigheter att verkställa beslut om till exempel bostad med särskild service.8 Länsstyrelserna fick i uppdrag av regeringen att följa upp kommunernas riktlinjer för bedömning av insatser enligt LSS. I uppdraget ingick även att se till att riktlinjerna inte utformas så att de begränsar enskilda personers rättigheter.9 Länsstyrelserna har därför frågat landets samtliga kommuner om de har politiskt antagna riktlinjer. 128 kommuner (dvs. ) har svarat att de har riktlinjer och 63 kommuner planerar att ta fram riktlinjer. De riktlinjer som var vanligast förekommande är: Ett drygt 30-tal kommuner tidsbegränsar alltid beslut om personlig assistans, ledsagarservice, kontaktperson, avlösarservice och/eller korttidsvistelse. 37 kommuner har olika begränsningar för personliga assistans (t.ex. hur mycket städning, tvätt, inköp och trädgårdsarbete som kan ingå). Ett trettiotal kommuner begränsar insatsen ledsagarservice i omfattning. Ledsagarservice får beviljas med ett visst antal timmar , antal tillfällen , endast får omfatta korta uppdrag eller liknande. Liknande begränsningar i omfattning – en studie av livsvillkoren för familjer med barn med funktionshinder. och Ungdomar RBU; McElwee, (2000). Barn med funktionshinder och deras föräldrar, i Brusén, , (red). Ett liv som andra, : ; (2000). Idé och verklighet i handikappolitiken. 2002; (2002). Frihet och beroende. Personer med funktionshinder beskriver stödsystemet. RFV Analyserar 2002:1; (2002). För barnets bästa – en studie av hur föräldrar till barn med funktionshinder upplever det offentliga stödsystemet. RFV Analyserar 2002:13. 8Socialstyrelsen och länsstyrelserna (2003), Social tillsyn 2002. Resultat av länsstyrelsernas tillsyn; och länsstyrelserna (2004), Social tillsyn 2003. Resultat av länsstyrelsernas tillsyn; och länsstyrelserna (2005), Social tillsyn 2004. Resultat av länsstyrelsernas tillsyn; och länsstyrelserna (2006), Social tillsyn 2005. Resultat av länsstyrelsernas tillsyn. 9Länsstyrelserna (2007). Riktlinjer – till hjälp eller stjälp? Länsstyrelsernas granskning av kommunala riktlinjer för bedömning av insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Huvuddrag i utvecklingen av LSS och förekommer även för kontaktperson, korttidsvistelse, korttids- tillsyn, avlösarservice och personlig assistans enligt LSS. 35 kommuner begränsar beslut om ledsagarservice till att endast omfatta ett visst geografiskt område (t.ex. i närmiljön eller endast en resa inom ). 37 kommuner har riktlinjer om att både brukarens behov av miljöombyte och rekreation och anhörigas behov av avlösning ska vara uppfyllda för att insatsen ska kunna beviljas. Ett trettiotal kommuner har riktlinjer om att beslut om boende i familjehem alltid ska prövas innan ett beslut om bostad med särskild service kan bli aktuellt. Det förekommer även andra typer av begränsningar, bl.a. av möjligheten att kombinera olika LSS-insatser. Ett exempel är att personer som bor i gruppbostad inte kan få ledsagarservice eller personlig assistans enligt LSS för aktiviteter utanför bostaden. Vissa kommuner har riktlinjer i form av åldersgränser för olika insatser. Ett exempel är att ledsagarservice beviljas först efter 12 eller . Ett annat är att personer som fyllt är ute- slutna från möjligheten till fortsatt daglig verksamhet. publicerade en kartläggning av förekomsten av kommunala riktlinjer för bedömningar av rätten till personlig assistans enligt LSS.10 menar att det kan finnas risker med riktlinjer, speciellt om de inte tillämpas på ett flexibelt sätt. Det är viktigt att riktlinjerna är förenliga med lag, förarbeten och rättspraxis. konstaterar även att kommunala rikt- linjer kan ha positiva effekter. De kan bidra till ökad rättssäkerhet för den enskilde. Genom riktlinjer kan kommunerna tydliggöra inriktning och prioriteringar av verksamhet. 3.1.2Omfattningen på personlig assistans enligt Antal personer med assistansersättning Antalet personer med assistansersättning var 14 826 . Fler män än kvinnor har stöd enligt . Av det totala antalet assistansberättigade är män och kvinnor. 10 (2005). Personlig assistans – Kartläggning av kommunala riktlinjer. Huvuddrag i utvecklingen av LSS och tillhörde personkrets 3, tillhörde personkrets tillhörde personkrets 2. (För saknas uppgift om personkrets.) Antal personer med assistansersättning i Uppdelat på personkrets, kön och ålder Källa: Egna bearbetningar av statistik från . De siffror som är uppdelade på personkrets summerar inte till totaluppgifterna. Diskrepansen beror på att uppgift om personkrets saknas för dryg . Antalsuppgifter markeras med x då antalet personer i en cell är 3 eller lägre. Andel i befolkningen med assistansersättning Till skillnad mot åldersfördelningen i LSS, där andelen i befolkningen är störst bland unga, har assistansersättningen två toppar: dels unga, dels äldre. Andelen i befolkningen med assistansersättning är dock allra störst i åldersgruppen 60–(se nedan). I befolkningen som helhet var det ca som hade assist- ansersättning. I åldersgrupperna under är andelen män i befolkningen som har assistansersättning större än andelen kvinnor. Det motsatta gäller i de äldre åldersgrupperna där större andel kvinnor än män beviljats assistansersättning. SOU 2008:77 Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Diagram 3.6 Antal per 1 000 i befolkningen med assistansersättning efter kön och åldersgrupp Källa: Egna bearbetningar av statistik från och . Nybeviljanden av personlig assistans enligt En stor del av de som beviljas assistansersättning är i åldern 50–59 eller 60–. var av samtliga som nybeviljades assistansersättning eller äldre. Även i åldrarna 0–är nybeviljandet relativt högt, framför allt bland pojkar. Lägst är nybeviljandet i åldrarna 30–. Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Diagram 3.7 Antal personer i olika åldersgrupper som nybeviljades assistansersättning Källa: Egna bearbetningar av statistik från . Omfattningen på personlig assistans enligt var det genomsnittliga antalet timmar 106 (104 för kvinnor och 108 för män). Det är stora skillnader mellan vuxna och barn när det gäller beviljat antal timmar, vilket beror dels på föräldraansvaret, dels på att assistansersättning inte beviljas för tid i skola och barnomsorg om inte särskilda skäl föreligger. Vidare framgår att personer i personkrets 2 beviljas fler antal timmar i genomsnitt än personkrets 1 och 3. SOU 2008:77 Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Genomsnittligt antal timmar med assistansersättning Uppdelat på personkrets, kön och ålder Källa: Egna bearbetningar av statistik från . Genomsnittligt antal timmar redovisas inte när antalet personer är lägre än 30. I de flesta åldersgrupper beviljas män i genomsnitt fler timmar än kvinnor. Störst är skillnaden i åldrarna 20–i personkrets 3, där kvinnor i genomsnitt beviljas 8–färre timmar än män. hade RFV i uppdrag av regeringen att förklara vad skillnaden beror på. RFV identifierade flera förklaringar. En förklaring är att åldersfördelningen ser olika ut för kvinnor respektive män med assistansersättning. Fler kvinnor än män är äldre och äldre har i genomsnitt färre timmar än andra vuxna. En del av könsskillnaden skulle upphöra om åldersfördelningen vore likadan för kvinnor och män. Andra förklaringar som identifierades var att det var vanligare bland kvinnor än män att vara gift eller samboende. Att vara gift eller samboende minskar ofta antalet beviljade timmar eftersom hemmavarande make har ett ansvar för det gemensamma hushållet samt för behov av jour och beredskap, t.ex. i samband med dygns- vila.11 Dessutom konstaterades att män beviljas fler timmar med dubbel assistans än kvinnor samt att det finns vissa skillnader i diagnoser men att det är svårt att dra några slutsatser om kvinnors och mäns behov utifrån detta. RFV utesluter inte att handläggares föreställningar om kvinnor och män kan bidra till att kvinnor beviljas färre timmar än män i genomsnitt.12 11Jfr RÅ 1997 not 165. 12Riksförsäkringsverket (2004). Assistans för kvinnor och män – en genderanalys av assistansersättningen. RFV Analyserar 2004:11. Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Andelen assistansberättigade i befolkningen varierar mellan olika län. Högst är andelen i , där nästan 250 av 100 000 beviljats assistansersättning. Lägsta andelen återfinns i och län, där omkring 130 per 100 000 beviljats assistansersättning. Det är med andra ord nästan dubbelt så vanligt med assistansersättning i som i län och . Orsaken till detta är oklar. Diagram 3.8 Antal assistansberättigade per 100 000 i befolkningen Förutom att det finns lokala variationer i andel i befolkningen med assistansersättning finns även skillnader i antal beviljade timmar. Dessa skillnader har funnits ända sedan assistansreformen genomfördes och har delvis varit likartade . hade det lägsta genomsnittliga antalet timmar med 88 . låg högst med . Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Förhållandevis stora andelar av de assistansberättigade i t.ex. och har beslut om assistansersättning dygnet runt eller mer. I hade av de assistansberättigade ett beslutat timantal över 168 (dvs. ) medan motsvarande andel i än var . I och är det betydligt vanligare med beslut om assistansersättning under sex till . Dessa skillnader antyder att förekomsten av jourtimmar under dygnsvila, som bara ersätts med en fjärdedels timme och räknas på detta sätt i statistik kan ha en viss betydelse när det gäller skillnaderna mellan länen. Det finns inte något tydligt och generellt samband mellan antalet assistanstimmar och andelen assistansberättigade i olika län. Däremot har observerat att använder olika modeller för behovsbedömningar i olika län, vilket har betydelse för beslut om antal assistanstimmar (se avsnitt 6.3.6). Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Den enskilde väljer själv vem som ska utföra den assistans som beviljats. hade valt vad som i statistik kallas annan serviceorganisation, det vill säga olika sorters företag. Detta är också den anordnartyp som ökar mest, från . Kooperativens andel har varit relativt sedan assistans- reformen, men har minskat något till . Kommunerna anordnar personlig assistans för , vilket är mindre än . Andelen assistansberättigade som själva är arbetsgivare för sina assistenter har varit sedan assistansreformen genomfördes. Statistiken om anordnartyp bör dock tolkas med försiktighet. En granskning gjord av i visar att 8–av uppgifterna inte stämde. Kom- munernas och kooperativens andelar var överskattade medan före- tagens andel var för låg. 3.1.3Antal personer med insatser enligt LSS och/eller Normalt redovisas antalet LSS-mottagare och antalet personer med assistans enligt separat. Men i praktiken överlappar grupperna. har det inte varit känt hur stor gruppen är sammantaget. Det har heller inte varit känt hur många personer som har personlig assistans enligt LSS eller . har därför, på uppdrag av , sambearbetat statistik i det egna med statistik över assistansersättning. Sambearbetningen avser åren 2004–2006. Personer med enbart insatsen råd och stöd ingår inte. Antal personer med insats enligt LSS och/eller De källor som använts vid sambearbetningen ger, var för sig, följande bild av situationen . Enligt hade 55 800 personer minst en insats enligt LSS (exklusive råd och stöd), vilket motsvarade av befolkningen i . hade 14 054 personer assistansersättning enligt . Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Om informationen från de båda källorna läggs samman så hade 64 597 personer minst en insats enligt och/eller LSS exklusive råd och stöd . Totalt antal personer med personlig assistans Genom sambearbetningen går det att säga hur många personer som har insatsen personlig assistans, oavsett om den finansieras av enbart kommunen eller av staten och kommunen tillsammans. var 17 049 personer berättigade till personlig assistans enligt och/eller LSS. Antalet var drygt 700 personer högre än och drygt 1 400 personer högre än . Ökningstakten har varit 2004. Tabell 3.6 Antal personer med personlig assistans enligt LSS och/eller , 2005 och 2006 Enligt både och LSS Enligt LSS och/eller Källa: /. Under hela den studerade perioden har det varit omkring 600–800 personer som haft beslut både om assistansersättning och personlig assistans enligt LSS. Denna överlappning kan olika orsaker. Vid tillfälliga utökningar, t.ex. i samband med resor, kan kommunen fatta beslut om personlig assistans enligt LSS till personer som redan har ett beslut om assistansersättning. Det förekommer även att kommunen fattar beslut om personlig assistans enligt LSS i avvaktan på beslut. Risken för överlappningar har minskat , när förbättrat sitt frågeformulär till kommunerna. Kombinationerna av personlig assistans enligt LSS och varierade mellan kommunerna. I några kommuner med en relativt stor andel assistansberättigade hade praktiskt taget samtliga dessa personlig assistans enligt både LSS och . I andra kommuner med relativt många assistansberättigade hade dessa nästan uteslutande insats enligt . Huvuddrag i utvecklingen av LSS och 3.1.4Utrikes födda med insatser enligt LSS och Enligt LSS-kommitténs direktiv ska frågor om etnisk integration och minoriteters särskilda behov beaktas. Frågor som kan vara intressanta inom ramen för övriga direktiv är dels tillgången till stöd och service enligt LSS och för personer med olika etniska bakgrund, dels hur beviljade insatser fungerar i praktiken. Bemötande och kännedom om sam- hällets olika stödinsatser är också viktiga frågor. Kunskapsläget är dock begränsat. Det finns få studier som handlar om hur samhällets etniska mångfald kommer till uttryck i handikappolitiken eller i de verksamheter som riktar sig till personer med funktionsnedsättningar. När det gäller studier specifikt om LSS eller är kunskapsläget än mer begränsat. Tillgång till stöd och service kunnat utröna finns inga studier som handlar om etnicitet i samband med beslut eller verksamheter enligt LSS. Däremot har både och gjort statistiska bearbetningar av antalet utrikes födda personer som beviljats assistansersättning. Ett problem med denna typ av bearbetningar är att vi inte vet hur många som har omfattande funktionsnedsättningar i olika delar av världen. Exempelvis kan man tänka sig att andelen med funktionsnedsättningar är högre bland grupper som kommer från regioner med krig eller politisk förföljelse. Tillgång till sjukvård i hemlandet kan också spela en roll. Eftersom kunskapen om detta är otillräcklig är det svårt att säga om utfallet i tabellerna nedan är rimligt eller inte. Av tabellen framgår att nästan alla som beviljades assistans- ersättning var födda i . Andel i befolkningen med assistansersättning var för personer födda i . Små variationer fanns för personer födda i andra regioner. Genom- snittligt antal timmar var högst bland personer födda i och lägst bland personer födda i och . Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Tabell 3.7 Vuxna med assistansersättning. Antal personer samt omfattning på stödet. Källa: Egna bearbetningar av RFV:s studie om levnadsvillkor. Anm. Vuxna med assistansersättning avser i tabellen personer som är eller äldre. Andelar i befolkningen är åldersstandardiserade. Motsvarande uppgifter redovisas för barn i tabellen nedan. Notera att barnen kan vara födda i . Uppdelningen i tabellen har gjorts utifrån föräldrarnas födelseregion. För flera av regionerna är antalet barn för lågt för att resultatet ska kunna redovisas. När det gäller andelen i respektive population med assistansersättning är det större spridning bland barn än bland vuxna. Andelen barn med assistansersättning var nästan dubbelt så hög för barn med föräldrar födda i söder om eller utanför eller EU, som för barn födda i . Även spridningen igenom- snittligt antal timmar var större för barn än för vuxna. Huvuddrag i utvecklingen av LSS och Tabell 3.8 Barn med assistansersättning. Antal personer samt stödets omfattning. Uppdelat på föräldrarnas födelseregion Källa: Egna bearbetningar av RFV:s studie om levnadsvillkor. Anm: Tabellen avser barn med assistansersättning upp till . I tabellen ingår barn som har två föräldrar registrerade i . Andelar i befolkningen är inte åldersstandardiserade p.g.a.att antalet barn med assistansersättning är väldigt lågt i flera födelseregioner. När antalet personer är lägre än 30 redovisas inte övriga poster. Hur beviljade insatser fungerar i praktiken Flera studier har visat att många är nöjda med sin personliga assistans och att reformen inneburit goda möjligheter till självbestämmande.13 I en studie om levnadsförhållanden framgår även att personer med personlig assistans skattar sina levnadsförhållanden som bättre än andra personer med funktionshinder.14 finns dock inga studier om hur personlig assistans fungerar för personer som invandrat På den assistansberättigades villkor.