sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — Vägledande samspel används inom barnhälsovården i flera delar av landet. Den används även för för- äldrar med äldre barn. (För mer information se ) Från första början är en kanadensisk metod som har översatts till svenska. En svensk manual och svenska filmsekvenser har tagits fram av . Metoden är avsedd för alla föräldrar med barn . Kursledare kan vara BVC-sköterskor eller personal från förskola eller öppen förskola. Förskola och tidig skolålder Det finns flera nära besläktade strukturerade metoder som alla syftar till att stärka samspelet mellan barn och föräldrar genom att utveckla föräldrarnas förmåga att ge barnen både värme och ramar. Merparten av föräldrastödsprogrammen omfattar 8–12 träffar som är uppbyggda kring videovinjetter, rollspel, hemuppgifter och skriftligt material. Föräldrarna får hemuppgifter efter varje tillfälle. träffas enbart föräldrarna, men i ett av programmen – Familjekraft – deltar både föräldrar och barn vid samtliga träffar. Aktivt föräldraskap (Parenting) utgör en grupp av meto- der som har sitt ursprung i det arbete som bedrivits av i . De syftar särskilt till att stärka föräldrarnas ledar- skap. Men de innehåller också samma komponenter som de andra programmen för föräldrar till barn i denna åldersgrupp. Program- met finns i två versioner, Aktiva småbarnsföräldrar (1–) samt Aktivt föräldraskap (2–). har sitt ursprung i . Metoden utarbetades ursprungligen för föräldrar till barn som hade påtagliga problem med utagerande beteende. Den erbjuds föräldrar som upplever att de har behov av stöd i att hantera typiska vardagsproblem och Evidensbaserade föräldrastödsprogram SOU 2008:131 konfliktsituationer med sina barn. Falu kommun7 har gjort en utvärdering av sitt arbete med . De otroliga åren (The Incredible Years) har utvecklats av i . Metoden har i praktiken främst använts för föräldrar med barn som har problem i sitt föräldraskap, men enligt programföreträdarna är en bredare användning också möjlig. Familjeverkstan är ett DVD-baserat program som har utveck- lats i av och Preventionscentrum i . Det är avsett för studiecirklar som olika studieförbund kan arrangera i samarbete med kommunerna. Metoden har utveck- lats för att nå alla föräldrar och har börjat användas . Enligt en uppföljande intervjustudie upplevdes studiecirkelverk- samheten positivt av deltagarna.8 Föräldrakraft bygger på den amerikanska förlagan Streng- thening Families Program. Både barn och föräldrar deltar i samtliga träffar. Först träffas barn och föräldrar var för sig och därefter deltar föräldrar och barn tillsammans. Programmet är avsett för alla föräldrar. Komet för föräldrar är utvecklat av socialförvaltningen i och baseras på utvecklingsarbete vid i . Programmet vänder sig till föräldrar med barn i åldern som har utagerande beteenden, är svåra att få kontakt med, har koncentrationssvårigheter eller dåliga kamratrelationer. Bland annat har en verksamhetsutvärdering genomförts av programmet med positivt resultat.9 meo-metoden bygger på studier av hur föräldrar och barn naturligt samspelar med varandra, och hur detta bidrar till barnets sociala och intellektuella utveckling. Man videofilmar korta sekvenser av föräldrarnas samspel med barnet och analyserar sedan vad i samspelet som bidrar till en positiv utveckling hos barnet. Syftet är att stödja och hjälpa föräldrar och andra att se behov och resurser hos barnet och de egna möjligheterna att svara utveck- lingsfrämjande på barnets behov. används runt om i världen för att hjälpa och stödja föräldrar, familjehems- föräldrar, lärare, förskolelärare, personal inom mödra- och barn- 7Josefsson, och (2008) , Utvärdering 2007–2008. 8Sarkadi (2008) Föräldrastöd i – Vad, när och hur? Kartläggning och behovsin- ventering inför regeringens nationella strategi /2010. 9Kling och (2006) Komet för föräldrar. En verksamhetsutvärdering av föräldrars deltagande och upplevelse av programmet Komet. hälsovård, personal inom omsorgerna för psykiskt utvecklings- störda, barn- och ungdomspsykiatrin m.fl.10 Skolåldern 10–15 år Utvärderingar av de program, som används, visar främst på effekt på ungdomarnas bruk av alkohol och droger, särskilt om stödet till föräldrarna kombineras med insatser för barnen. Dock finns inte så mycket belägg för bredare effekter, till exempel på barnens psy- kiska hälsa. I likhet med programmen för de yngre barnen används videosekvenser, diskussioner och praktiska övningar. För de tidigare nämnda programmen Aktivt föräldraskap, , Föräldrakraft och Komet finns särskilda versioner för tonårsföräldrar. Nya steg är ett program som främst syftar till att förebygga alkohol och droger bland ungdomar. Det är utvecklat av STAD11 vid och genomförs dels i form av sär- skilda lektioner för eleverna dels åtta föräldraträffar på kvällstid. ÖPP (preventionsprogram) är ett föräldramötes- program som syftar till att minska barns berusningsdrickande genom att vidmakthålla en restriktiv attityd bland föräldrarna till att deras barn dricker alkohol. Vid varje föräldramöte i åk 7–9 med- verkar en särskilt utbildad ÖPP-presentatör, som berättar för för- äldrarna att deras förmåga att upprätthålla en restriktiv attityd till ungdomsdrickande påverkar alkoholkonsumtionen hos deras barn. Föräldrarna ges också möjlighet att diskutera och komma överens om ett gemensamt förhållningssätt, till exempel om utetider. Allvarligare konflikter mellan föräldrarna utgör en riskfaktor för barns hälsa. Föräldrarnas relation ska därför också ses som betydel- sefull för barnens hälsa och insatser för att tidigt stärka föräldra- relationen utgör en väsentlig del av föräldrastödet. PREP (Prevention and Relationship Enhancement Program) är ett universellt program som vänder sig till alla som lever i – eller 11STAD står för förebygger alkohol och drogproblem och är en sektion under , . håller på att etablera – en parrelation. Kursen syftar till att ge verktyg för problemhantering och en god kommunikation. 10.6Program som omfattar insatser från universell till indikerad nivå Två program, Family Check Up och Triple P, som skiljer sig från de tidigare nämnda, håller på att implementeras på försök i respektive . Båda programmen utgår från att föräldrar har olika behov av stöd beroende på vilka problem man upplever i sitt föräldraskap. De bygger också på att det finns ett utbud av olika föräldrastödsinsatser i kommunen som kan möta föräldrars olika behov av stöd. Eftersom programmen inte tidigare funnits i presenteras de lite mer utförligt nedan. I grundtanke och innehåll liknar Triple P andra evidensbaserade föräldrastödsprogram men skiljer sig genom att det omfattar fem olika nivåer beroende på föräldrars olika behov. Den första nivån handlar om att ge viss grundinformation om barns utveckling. Denna grundinformation efterfrågas av nästan alla föräldrar och kan ske i form av föreläsningar, tidningsartiklar, TV-program eller på en DVD. Den andra nivån möter behoven hos föräldrar, som vill ha mer information om en viss utvecklingsfas eller ett visst beteende hos sitt barn. För de föräldrar, som vill diskutera och veta mer kring dessa frågor, kan seminarier arrangeras inom exempelvis förskole- verksamheten eller skolan. Den tredje nivån är till för de föräldrar, som har behov av en- skild konsultation om vanligt förekommande problem i barns utveckling och beteende. Denna nivå lämpar sig främst för barn- hälsovårdens och skolhälsovårdens verksamhet, antingen genom personlig kontakt eller per telefon. Den fjärde nivån riktar sig till de föräldrar, som har så pass stora svårigheter med sina barn att mer intensiva insatser krävs. Stödet till dessa föräldrar ges företrädesvis i grupp i regi av familje- centraler, BUP eller . Den femte nivån berör endast ett fåtal föräldrar och barn som behöver hjälp av professionella inom familjeterapi eller barn- psykiatri. Grundkonceptet är detsamma genom alla nivåer. Det som skiljer är vilken personal som kan ge insatsen och hur intensiv insatsen Inom ramen för Triple P har modeller också utveck- lats för barn med funktionshinder och barn med övervikt. Erfaren- heter från implementeringen vid några förskolor i finns dokumenterade i en rapport.12 Programmet Family Check Up har också som grundläggande mål att anpassa insatserna till familjens aktuella situation. Program- met kan beskrivas som en hälsoupprätthållande modell med grund- läggande mål att individualisera insatser, så att de anpassas till familjens aktuella situation. Man använder flera insatsnivåer, där universell, selekterad och indikerad nivå samplaneras. En familjestödsresurs som finns inom de vardagsarenor där barnen vistas, har kompetens och resurser att kunna erbjuda föräldrar återkommande korta stödinsatser. Genom att finnas som en generell föräldrastöds- resurs inom exempelvis förskola och skola kan familjestödsresursen bygga upp förtroendefulla relationer med såväl personal som för- äldrar. Tillsammans med föräldrarna kan familjestödsresursen kart- lägga och analysera vilka problem och behov som är de mest aktuella och angelägna för barnet eller familjen. Vissa familjer är nöjda med denna kartläggning, andra familjer väljer någon insats som svarar mot behov som identifierats och utifrån den egna motivationen för ett förändringsarbete. Insatserna kan handla om föräldraträning i grupp utifrån ett helt program eller delar av det, hur föräldrarna kan motverka skolk eller medverka till framgång i skolarbetet. Föräldrar till små barn kan erbjudas insatser, till exempel relationsskapande föräldraskap eller gränssättning. 12 Sarkadi (2008) Föräldrastöd i – Vad, när och hur? Kartläggning och behovs- inventering inför regeringens nationella strategi /2010. En ökad efterfrågan på föräldrastödsinsatser i hela landet kommer sannolikt att medföra en expansion av nuvarande program, men även att nya program kommer att introduceras i . Utredningen har haft i uppdrag att ge förslag på en modell för utbildning av föräldragruppsledare, som ger möjlighet att möta en ökad efterfrågan på föräldrastödskurser. Utredningen rekommenderar att utbildningen av föräldra- gruppsledare samordnas regionalt. Även konferenser och utbild- ningar för tvärprofessionella team kan samordnas regionalt. Utred- ningen föreslår att stimulansmedel används för att stödja de regionala utbildningsinsatserna. 11.1Efterfrågan på strukturerade föräldrastödsprogram I en kartläggning av föräldrastödsinsatser i 21 kommuner1 dras slut- satsen att andelen föräldrar som deltar i strukturerade föräldra- stödskurser för föräldrar till barn 2–har ökat från uppskatt- ningsvis en procent till 2008. Enligt en undersökning2, som genomfördes på uppdrag av anser av de tillfrågade föräldrarna med barn 3–att det skulle vara mycket intressant eller ganska intressant att delta i en föräldrautbildning där föräldrar träffas. Under förutsättning att mammor och pappor, som svarat att de var intresserade, också skulle delta i en för- 1Lager och Bremberg (2008) Spridning av nya metoder för föräldrastöd i förskole- och skol- åldern 2008. 2Eriksson och Bremberg (2008) Kartläggning av föräldrars erfarenheter och intresse av föräldrastöd. äldrastödskurs för första barnet (av de nyblivna mammorna är förstföderskor) skulle målgruppen för föräldra- stödsinsatser till föräldrar med barn 3–kunna uppskattas till mellan sex procent3 och 20 procent4 av årskullens storlek . För att möta den förväntade ökade efterfrågan på föräldrastöds- program behöver fler föräldragruppsledare i olika program utbildas. 11.2Utredningens rekommendation till modell för utbildning av nya föräldragruppsledare De strukturerade föräldrastödsprogram, som redovisats i före- gående kapitel, har alla någon form av nationell organisation, som äger programmet och ansvarar för utbildning, kvalitetsfrågor och eventuell certifiering av föräldragruppsledare. I en del av program- men utbildas samtliga föräldragruppsledare direkt av den nationella metodspecifika organisationen. I övriga program har man utbildat ett mellanled i form av utbildare i olika delar av landet. Dessa utbildare kan i sin tur utbilda föräldragruppsledare i programmet. I takt med att forskningen tillför ökad kunskap kommer sannolikt nya metoder att vinna mark i . Det är därför viktigt att bygga en flexibel utbildningsorganisation som kan anpassas efter förändringar i efterfrågan och utbud av föräldra- stödsprogram. har haft i uppdrag av regeringen att pröva och värdera olika tillvägagångssätt att utbilda utbildare inom relevanta yrkesgrupper. Inom ramen för uppdraget har inbjudit ansvariga för olika föräldrastödsprogram att lämna underlag för hur de ska bygga ut sina verksamheter med bibehållande av en hög kvalitet. Utredningens förslag till modell för utbildning av föräldra- gruppsledare bygger i hög utsträckning på det förslag till utbildning som har lämnat. Med undantag för de större städerna, som genomför egna utbildningar av gruppledare, förordar utredningen en regional samordning med avseende på utbildning av föräldragruppsledare. I ett första steg bör regionala utbildare utbildas, vilka i sin tur kan 3Den andel som angett att det skulle vara mycket intressant att delta i en föräldrautbildning. 4Den andel som svarat att det skulle vara mycket intressant eller ganska intressant att delta i en föräldrautbildning. Uppbyggnaden av regionala utbild- ningsresurser måste ske i samarbete mellan regionala aktörer och företrädare för respektive program samt utgå från föräldrarnas behov i respektive kommun. Det är givetvis också möjligt för två eller fler län/landsting att dela på utbildare i de mindre program- men. I de regionala utbildarnas arbetsuppgifter kan också ingå att ge handledning till föräldragruppsledarna i regionen. Rekrytering och utbildning av regionala utbildare bör starta möjligt för att i möjligaste mån kunna möta en ökad efterfrågan på föräldra- gruppsledare . Utbildning av utbildare samt, i nästa steg, utbildning av föräldragruppsledare bör därför stödjas med statliga stimulansmedel. Huvudansvaret för att programmen upprätthåller en hög kvali- tet bör också framöver ligga på programföreträdarna. Regionala nätverk för föräldragruppsledare med nätverksträffar för upp- datering och erfarenhetsutbyte kan dock vara en viktigt kvalitets- höjande insats. Det nationella råd som utredningen föreslår, bör också ha en kvalitetssäkringsfunktion. En regional organisation av utbildningen underlättar tillgången på föräldragruppsledare i små- och glesbygdskommuner. Det finns också positiva erfarenheter från de regionala utbildningsorganisa- tioner, som bildats på några håll i landet. Ansvars- och rollfördelningen mellan olika regionala aktörer ser olika ut inom folkhälsoområdet. Landstingen har traditionellt haft en central roll i folkhälsoarbetet men har allt- mer fokuserat på att stödja kommunerna med epidemiologisk bevakning. På samtliga länsstyrelser finns alkohol- och drogsam- ordnare. Flera av dessa arbetar redan utifrån ett förebyggande per- spektiv med att stödja och samordna kommunala satsningar på för- äldrastödsprogram. En del regioner eller kommunalförbund, till exempel län, Region och Fyr- bodals kommunalförbund, har ett ansvar för folkhälsofrågor. Vem som ska ha ansvaret för samordning av föräldrastöd på regio- nal nivå bör därför avgöras utifrån den rollfördelning som finns . 11.3Exempel på regionala samordningsinsatser Som exempel på regional samordning kan nämnas Hälsokällan i (14 kommuner och totalt knappt 300 000 invånare). Hälsokällan administrerar ett föräldrastödsnät- verk i vilket kommunernas folkhälsosamordnare, drogförebyggare samt personal från familjecentralerna ingår. Hälsokällan har arrangerat utbildningar av föräldragruppsledare i olika program utifrån de behov som framkommit i föräldrastöds- nätverket. Man har i så hög utsträckning som möjligt försökt använda sig av de utbildare och handledare som finns inom regio- nen. Utbildningarna har i vissa fall följts av nätverksträffar och handledning. Ekonomiskt stöd och samverkan med i har varit av stor betydelse för finansieringen av utbildningsverksamheten. I län samverkar alkohol- och drogsam- ordnare med län i frågor som rör föräld- rastödsinsatser. Man stödjer bland annat kommunerna med utbild- ning av föräldragruppsledare. Nätverk för föräldragruppsledare administreras av såväl som av barnpsykiatrin i länet. har också inlett kontakter med ett planera studiecirklar kring Familjeverkstan. Som exempel på hinder i en fortsatt utbyggnad av evidens- baserade föräldrastödsprogram lyfter såväl Hälsokällan som andra regionala och lokala aktörer fram de höga arvoden till utbildnings- anordnarna samt bristen på tillgång på utbildare (som i sin tur kan utbilda föräldragruppsledare). 12Uppföljning, utvärdering och kvalitetsbevakning Det är viktigt att en kommande utbyggnad av föräldrastöd sker med bibehållande av en hög kvalitet i insatserna. Därför behövs olika former av kvalitetsbevakning med tydlig rollfördelning mellan lokal/regional nivå och nationellt. Programföreträdarna har ett huvudansvar för kvalitetsbevakningen inom respektive program. I kapitlet ges exempel på insatser för kvalitetsuppföljning. Utredningen föreslår att ett nationellt råd inrättas med uppgift att utgöra ett kunskapsstöd och följa upp utvecklingen av föräldrastödsinsatser. Utredningen föreslår också att får i uppdrag att, tillsammans med Kommuner och Landsting, utarbeta kriterier för öppna jämförelser. 12.1Kvalitetsbevakning lokalt och regionalt För att stödet till föräldrar i deras föräldraskap ska möta föräldrars behov och hålla en hög kvalitet behöver verksamhetens mål, val av metoder/insatser, utbud, tillgänglig kompetens för att genomföra verk- samheten samt föräldrars efterfrågan och behov vara i balans med varandra. Om exempelvis inte utbudet svarar mot behovet eller om det inte finns kompetens att utforma utbudet efter föräldrarnas efterfrågan kommer verksamheten inte att fungera optimalt1. En lokal kartläggning kan ge underlag om befintligt utbud av föräldra- stöd samt hur föräldrarna efterfrågar eller utnyttjar utbudet. En strategi kan ange hur föräldrastödet ska utvecklas med bibehållen kvalitet genom att de olika faktorerna ovan utvecklas i balans med varandra. 1 Sarkadi Föräldrastöd i – Vad, när och hur? Kartläggning och behovsinventering inför regeringens nationella strategi /2010. Uppföljning, utvärdering och kvalitetsbevakning Vad som ska räknas in under kompetensbegreppet beror givetvis på verksamhetens inriktning. Det kan handla om förmåga att leda grupper, kompetens att leda ett specifikt program, förmåga att använda olika samtalsmetodiker och, givetvis, kunskap om barns hälsa och utveckling. Som exempel på områden där det finns behov av kompetensutveckling kan nämnas kvalitetssäkring av föräldra- stöd i grupp på MVC och BVC med hänsyn till gruppledarkompe- tens, tidsmässigt utrymme och praktiska förutsättningar. Detta är också rekommendationer som ges i skriften Tidiga föräldrastöd2 av representanter för professionerna inom mödra- och barnhälso- vården. Utvärderingar, som visar i vilken utsträckning föräldrar är nöjda med olika föräldrastödjande verksamheter, hör också till ett lokalt kvalitetssystem. Genom tillgången på dataprogram för webbaserade enkäter, som också automatiskt sammanställer och bearbetar enkäterna statistiskt, är det relativt lätt att kontinuerligt följa upp olika föräldrastödsaktiviteter. Om möjligt kan man, som i Väster- viks kommun, formulera enkätfrågorna så att samma enkät kan användas för en rad olika föräldrastödsaktiviteter. Genom att samordna utbildningsinsatser regionalt blir det också naturligt att på regional nivå och i samarbete med programföre- trädare kunna erbjuda handledning för de utbildade föräldra- gruppsledarna. Man kan också samla föräldragruppsledare och kommunernas samordningsansvariga för föräldrastöd till regel- bundna nätverksmöten för uppdatering och erfarenhetsutbyte. 12.2Kvalitetsutveckling inom de olika programmen Respektive företrädare för föräldrastödsprogram har ett huvud- ansvar för att det egna programmet håller hög kvalitet med avse- ende på innehåll och utbildning av föräldragruppsledare. Att ett program är evidensbaserat innebär att viktiga komponenter i programmet inte får ändras jämfört med den version som visat sig verkningsfull i vetenskapliga studier. En hög kompetens och programtrohet hos föräldragruppsledarna är därför viktigt. Programföreträdarna, som organiserar utbildning av föräldra- gruppsledare eller utbildar utbildare, har ett ansvar för kvalitén inom respektive program. 2 Tidigt föräldrastöd – en fördjupad beskrivning och analys av det tidiga föräldrastödet inom mödra- och barnhälsovården. Uppföljning, utvärdering och kvalitetsbevakning ansvariga för olika föräldrastödsprogram att lämna underlag för hur de ska bygga ut sina verksamheter med bibehållande av en hög kva- litet. Några av de moment för kvalitetsbevakning som program- företrädarna lyfter fram är3: certifiering av föräldragruppsledare. Detta kan ske genom att gruppledare får videofilma en föräldraträff som sedan bedöms av programansvariga system som fortlöpande erbjuder gruppledare fortbildning registrering av deltagarna i grupperna för att få information om i vilken utsträckning föräldrarna deltar vid tillräckligt många träffar registrering vid varje möte om hur rollspel används eftersom detta moment har en avgörande effekt registrering vid varje gruppmöte hur mycket tid som använts för erfarenhetsutbyte mellan föräldrarna eftersom detta moment är centralt för föräldrarna. Enskilda programföreträdare menar också att antalet utbildare, som utbildar föräldragruppsledare, bör vara relativt litet så att utbild- ningsverksamheten kan uppta en hel- eller halvtidstjänst. För att tillförsäkra en hög kvalitet bör kriterier utarbetas för urvalet av gruppledare och utbildare. Regionala nätverk av föräldragrupps- ledare ses också som en del av kvalitetsarbetet. Sammanfattningsvis drar slutsatsen att det, hos de olika programmen, finns en beredskap att säkerställa kvaliteten vid en expanderad utbildningsverksamhet och spridning av programmen. För att garantera en god kvalitet behövs det dock därutöver någon form av nationell granskning av kvalitetsarbetet av de olika programmen. I uppgifterna för det nationella råd, som utredningen förordar, bör således ingå att utveckla och bevaka kva- litén i föräldrastödsverksamheter. Det kan ske på nationell nivå genom utvärderingar och samverkan med programansvariga. Men det nationella rådet bör också utveckla instrument och kvalitets- kriterier som underlättar kommuners och regioners kvalitetsbevak- ning 3 Bremberg, och (2008) Utbildare av utbildare Kommentarer till delrapporter från metodföreträdare. Uppföljning, utvärdering och kvalitetsbevakning 12.3Ett nationellt råd för föräldrastöd De representanter för kommunala föräldrastödsinsatser, som utredningen har haft kontakt med, har betonat vikten av kunskaps- stöd från nationell nivå. Svensk och internationell forskning tillför kontinuerligt nya kunskaper om föräldrastöd. Kunskap utifrån aktuell forskning är ett viktigt underlag för framtagande av strate- gier samt för kommunala beslut i frågor som rör föräldrastöds- insatser. Utredningen föreslår därför att ett nationellt råd för föräldra- stöd inrättas. Rådet bör ha till uppgift att sammanställa och sprida bästa möjliga kunskap från svensk och internationell forskning avseende effekterna av olika föräldrastödsinsatser samt att främja och följa upp utvecklingen av stödet till föräldrar. En tredje uppgift för ett nationellt råd bör vara att, i samverkan med kommuner och programföreträdare, främja en hög kvalitet i föräldrastödsinsatser samt att verka för att nationella distansutbildningar för tvärprofes- sionella team genomförs. I rådet bör ingå representanter för Social- styrelsen, , , ideella organisationer, forskare samt representanter för relevanta preventionsområden eller politikområden. bör ha ett huvudansvar.