sou · GWB3113d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Den yngsta åldersgruppen (45–) har en stor andel arbetsrelaterade flyttare () medan den äldsta åldersgruppen (65–) endast har som angett arbete (i de flesta fall handlar det vad gäller de äldre om att pensionering från arbete möjliggjort/tvingat fram en flytt, men det kan även relatera till flyttarens partner). Oavsett ålder så tycks boendemiljöns bety- delse vara framträdande vilket uppgetts av i samtliga tre ålderskategorier. Med boendemiljö avses flyttare som uppgett att de flyttat pga. att de ville byta miljö, ville komma i åtnjutande av kultur och service i stadsmiljö, flytta till landet/komma närmare naturen eller annat som rör boendemiljön. Den mest iögonfallande skillnaden finns dock vad gäller boende (framförallt personer som angett att de ville flytta till en mindre/mer lättskött bostad, få en större bostad, bostadsekonomi, grannar eller annat bostadsrelate- rat). I den äldsta åldersgruppen har uppgett boende som den viktigaste orsaken till flytt (varav en stor andel, angett att de flyttade till mindre/enklare boende), vilket skall jämföras för dem i åldrarna 55–och för dem i åldrarna 45–som uppgett boende som den viktigast orsaken. En annan mycket viktig orsak till flytt rör sociala orsaker (framförallt bil- dande eller upplösande av hushåll, flytta närmare släkt/vänner eller annan social orsak). Även om andelen flyttare som angett detta som orsak inte tycks skilja sig mycket mellan åldersgrupperna (varierar mellan och ) så finns det intressanta skillnader om man går djupare in på vad flyttarna svarat. I den yngsta ålders- Äldre personers flyttningar och boendepreferenser gruppen (45–) handlar majoriteten av svaren om hushållsbild- ning (vilket inte alls är framträdande för de äldre åldersgrupperna). I den äldsta åldersgruppen handlar svaren istället mestadels () om att man flyttat för att komma nära familj och anhöriga (i åldersgruppen 55–är motsvarande siffra och för 45–54 åringarna ). Några större könsmässiga skillnader i flyttmotiv går inte att finna mellan de två äldsta åldersgrupperna. Med ett undantag. Det är betydligt vanligare att kvinnor i åldern 65–uppger sociala orsaker som förklaring till varför de flyttat () jämfört med de jämnåriga männen (). Männen i sin tur uppger oftare boendemiljö som skäl till flytt. Figur 1 Viktigaste orsaken till flytt Även om utrymmet i denna rapport är begränsat finns det skäl att fördjupa analysen av flyttmotiven ytterligare. Anledningen är att flyttningar skiljer sig väldigt mycket från varandra beroende på hur långt man flyttar. En kortare flytt är sannolikt inte lika omvälvande som en längre flytt och de sker heller inte av samma orsaker. I figur 2 visas därför flyttmotiven i relation till vilket avstånd som flytten skett över (fem kategorier från 20–till 150+km). Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Figur 2 Viktigaste orsaken till flytt över olika flyttavstånd Några intressanta skillnader är noterbara (även om det kan nämnas att yngre flyttare uppvisar större variation vad gäller flyttmotiv över olika avstånd). Först och främst är det tydligt att andelen svar som rör sociala orsaker ökar markant ju längre flytten är. För rik- tigt långväga flyttningar utgör de mer än en tredjedel av orsakerna. Boende uppvisar motsatt mönster – åtminstone för flyttare i åldern 55–– där andelen boenderelaterade flyttningar är vanligast över korta avstånd. Detta gäller dock inte i samma utsträckning för flyttare i åldern 65–. För denna åldersgrupp tycks bostaden vara av stor betydelse oavsett avstånd (de allra längsta flyttningarna dock undantagna där boendeflyttningarna utgör vilket skall jämföras för de allra kortaste flyttningarna). I övrigt verkar det som om flyttmotiven inte varierar särskilt mycket över avstånd, men då bör man komma ihåg att vi här har använt oss av ganska generaliserade kategorier av flyttmotiv. Är flyttarna nöjda med resultatet av flytten? Även om beslutet att flytta är ett stort beslut så visar enkätresulta- ten att en klar majoritet av flyttarna upplever att det var ett lätt eller till och med mycket lätt beslut att fatta (figur 3). Det finns naturligtvis flyttare som upplever att det var ett mycket svårt beslut, men de är i minoritet. Några skillnader mellan de två ålders- Äldre personers flyttningar och boendepreferenser grupperna (55–64 och 65–) är inte märkbara och detsamma gäller skillnader mellan män och kvinnor. Figur 3 Var det lätt eller svårt att ta beslutet att flytta? Ett glädjande resultat – i likhet med vad som uppvisats i de flesta flyttstudier – är att en klar majoritet av flyttarna upplever sig vara mycket nöjda med resultatet av sin flytt (figur 4). Endast ett fåtal personer säger sig vara missnöjda. Inte heller vad gäller nöjdhet finner vi några skillnader mellan de två åldersgrupperna eller mellan män och kvinnor. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Figur 4 till helheten, hur nöjd eller missnöjd är du så här i efter- hand med din flytt/att du flyttade? Studerar man hur länge flyttarna funderade på att flytta innan de faktiskt flyttade är det uppenbart att det finns betydligt större vari- ation (figur 5). En ansenlig andel () hade endast övervägt att flytta i mindre än flytten ägde rum och hade funderat . Andelen som funderat var ; för dem som funderat i ett till och hade funderat i två till . En mindre andel () hade övervägt att flytta . Det finns således personer som inom en väldigt kort tidsrymd kommit på att de skulle flytta och finns det de som tagit betydligt på sig. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Figur 5 Ungefär hur funderade du på att flytta innan du faktiskt flyttade? 1 till 2 år 2 till 5 år Mer än 5 år Vilka faktorer påverkar beslutet att flytta? Som tidigare nämnts kan en mängd olika faktorer, i varierande grad, påverka en människas beslut att flytta. I enkäten tillfrågades flyttarna hur betydelsefulla nio olika faktorer var vid beslutet att flytta: boendekostnaderna, boendets omgivning/området, bosta- den, närhet till släkt, närhet till vänner, kultur/nöjesutbud, utom- husaktiviteter/naturupplevelser, kommunikationer och hushållets ekonomi. Av dessa faktorer är frågor som rör själva boendet vikti- gast och särskilt bostadens omgivning vilket har angett som varandes av stor eller helt avgörande betydelse för flyttbeslutet (tabell 1). Nästan lika viktigt tycks själva bostaden vara (), men boendekostnaderna verkar å andra sidan inte vara lika betydel- sefulla. svarade att kostnaderna var av stor eller avgö- rande betydelse. Närhet till släkt tycks bli viktigare ju äldre flyttaren blir. Bland personer i åldrarna 55–64 hade angett att närhet till släkt var mycket viktigt eller viktigt. I den äldre åldersgruppen (65–) var motsvarande siffra . Jämför man detta med en ännu yngre åldersgrupp av flyttare (45–) var det som angett samma sak. Även närhet till vänner tycks bli viktigare med ökande ålder, även om det endast är en fjärdedel av de äldsta flyttarna som i Äldre personers flyttningar och boendepreferenser enkäten svarat att närhet till vänner hade en stor betydelse eller var helt avgörande för beslutet att flytta. Varken kultur/nöjesutbud, kommunikationer eller hushållets ekonomi tycks spela någon avgörande roll för de flesta äldres beslut att flytta (om än hushållets ekonomi i något mindre grad). Där- emot har en relativt stor andel av de äldre flyttarna lagt vikt vid utomhusaktiviteter/naturupplevelser. av flyttarna har svarat att denna faktor var av stor eller helt avgörande betydelse för deras flyttbeslut. SOU 2008:113 Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Betydelsen av olika faktorer vid flyttbeslutet Hur stor betydelse hade följande saker för ditt beslut att fytta? Bostadens omgivning/område skala 1-5 Närhet till vänner skala 1-5 Kultur-/nöjesutbud skala 1-5 Utomhusaktiviteter/naturupplevelser skala 1- Ingen betydelse Din/hushållets ekonomi skala 1-5 Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Hur förändras boendet i samband med flytt? Före flytten bodde den största andelen av de äldre i äganderätt () följt av hyresrätt () och bostadsrätt () (tabell 2). Endast ett fåtal personer hyrde i andrahand, var inneboende eller hade annat boende. Några skillnader mellan de två grupperna av äldre flyttare (55–64 och 65–) är ej märkbara, men jämför man med en ännu yngre grupp av flyttare (45–) är det betydligt färre av de yngre som bor i äganderätt men desto vanligare att bo i hyresrätt. I samband med flytt förändras de äldres boende noter- bart och särskilt vad gäller den äldsta åldersgruppen. Här minskar andelen boende i äganderätt kraftigt till förmån för bostadsrätt och hyresrätt (varav den sistnämnda blir den vanligaste boendeformen). Flyttare i åldern 55–tycks däremot inte ändra sitt boende i lika stor utsträckning. Boendesituation före och efter flytt Vilken typ av bostad hade du innan din flytt? Inneboende (i föräldrahem eller annat) Vilken typ av hus bodde du i innan din flytt? /småhus/lantgård Lägenhet (i flerfamiljshus) Annat (tex korridors- eller institutionsboende) Hur prisvärt tycker du att ditt tidigare boende var? Vilken typ av bostad flyttade du till? Inneboende (i föräldrahem eller annat) Vilken typ av hus flyttade du till? /småhus/lantgård Lägenhet (i flerfamiljshus) Annat (tex korridors- eller institutionsboende) Hur prisvärt tycker du att ditt nuvarande boende är? Förändringar i upplåtelseform hänger naturligtvis samman med vil- ken typ av hus man väljer att bosätta sig i och det är föga överras- kande att andelen boende i villa/småhus/lantgård minskar kraftigt bland de äldsta flyttarna (från före flytt till efter flytt). Detta sker framförallt till förmån för lägenhetsboende (i fler- Äldre personers flyttningar och boendepreferenser familjshus) som ökar från till . Intressant är att några liknande förändringar i boendetyp inte är märkbara för flyttare i ålder 55–, som generellt sett bor kvar i samma typ av boende. Vad gäller boendets prisvärdhet kan man konstatera att de flesta respondenter ansåg att deras boende var mycket prisvärt () eller åtminstone ganska prisvärt () före flytten. Det förefaller som om boendet efter flytten blivit marginellt mer prisvärt som anser att det nu är mycket prisvärt och som anser att det är ganska prisvärt. Det är den yngre äldregruppen (55–) som anser sig ha det mest prisvärda boendet (såväl före som efter flytt). En fråga ställdes också om huruvida boendekostnaderna ökat eller minskat efter flytten där respondenterna ombads tänka på totalkostnaden (inkluderat exempelvis värme och sophämtning). Utifrån svaren kan man konstatera att ungefär lika stora andelar av flyttarna anser att deras boendekostnader ökat som de som anser att boendekostnaderna minskat. Några större skillnader mellan de båda åldersgrupperna är ej noterbara. I enkäten ställdes även frågor om huruvida man tidigare besökt den ort man flyttade till samt om man kände någon där (tabell 3). Det visar sig att endast en mindre andel () inte hade besökt platsen innan man bestämde sig för att flytta dit. hade besökt platsen en gång, hade gjort besök där två till fyra gånger tidigare och hade besökt platsen fem till tio gånger. En klar majoritet () hade alltså god kännedom om den plats de valde att flytta till. De allra flesta flyttare tycks också ha utveck- lade sociala kontaktnät på den plats dit de flyttade. upp- ger att de kände fler än 10 personer även om man bör notera att inte kände någon på platsen man valt att flytta till. Några större skillnader, med avseende på tidigare besök och sociala kon- takter på platsen dit man flyttade, är inte märkbara mellan de båda åldersgrupperna. Tabell 3 besök på inflyttningsplatsen respektive sociala kontakter där Hade du besökt platsen innan du bestämde dig för att flytta dit? Ja, besökt 1 gång Ja, besökt 2-4 gånger Ja, besökt 5-10 gånger Ja, besökt fler än 10 gånger Kände du någon på den plats du flyttade till? Ja, 1 person Ja, 2-4 personer Ja, 5-10 personer Ja, fler än 10 personer Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Förväntningar om framtida flyttningar En ledtråd till vad vi kan se fram emot av vad gäller äldres framtida flyttningar får vi genom att undersöka huruvida flyttarna själva ser på om de kommer att flytta. På enkätfrågan om man planerar att flytta igen blir det tydligt att yngre respondenter i större utsträckning planerar att flytta (tabell 4). I åldersgruppen 45–är det som tror att de kommer att flytta , vilket skall jämföras för åldersgruppen 55–och ännu lägre () för den äldsta åldersgruppen (65– ). Vi bör dock ha i åtanke att det här handlar om personer som redan har flyttat, men vi kan alltså förvänta oss att det blir ganska ovanligt med upprepade flyttningar bland de äldre. Har man flyttat tycks man alltså inte förvänta sig att flytta igen (åtminstone inte ). Planerar du att flytta igen ? Om ja: Vart tror du att du kommer att flytta? Inom den kommun jag nu bor Till en annan kommun Till en annan region/annan del av Till ett annat land Därmed blir det mer intressant att studera var de som säger sig planera att flytta tänker sig att flytta (tabell 4). Det vanligaste svaret är att man tror sig komma att flytta inom den kommun man bor i och betydligt ovanligare är att man tror att man kommer att flytta till en annan region/annan del av . I åldersgruppen 55–är det noterbart att (av de som alltså planerar att flytta igen ) tänker sig att flytta till ett annat land. Noterbart är också att en tredjedel av dem i åldrarna 65–som planerar att flytta inte har någon uppfattning om var de kommer att flytta. Boendepreferenser och förväntningar inför åldrandet – intervjustudier I ett par genomförda studier har äldres boendepreferenser och bostadsval inför åldrandet studerats. Dessa har genomförts i en medelstor stad i dels med personer i ett Äldre personers flyttningar och boendepreferenser hyresbostadsområde dels med inflyttare till ett nytt seniorboende, dvs. individer som redan har bestämt sig för att flytta. Nedan sam- manfattas resultaten från dessa studier. De som intervjuades består av en grupp på 20 personer boende i vanlig hyresrätt samt ytterligare 27 personer boende i såväl hyres-, bostads- som äganderätt som vid intervjutillfället var på väg att flytta in i ett seniorboende i hyresrätt. Intervjufrågorna bestod av frågor kring deras tidigare boendesituation liksom för- väntningarna på deras framtida boende som äldre. Att flytta in i ett seniorboende Flertalet av dem som intervjuades hade inte tidigare haft planer på att flytta till just ett seniorboende utan såg annonser i tidningen och blev intresserade. De flesta var på informationsmöten där de fick ytterligare information. Seniorboende har inte tidigare funnits på orten utan är en ny företeelse vilket kan vara en förklaring till att ingen har funderat över den typen av boende tidigare. Alla intervju- ade flyttade inom staden eller från orter i närheten av staden, några enstaka hushåll hade tidigare erfarenhet av bostadsområdet. Bland dem som intervjuades bodde flertalet i eget småhus eller bostadsrätt som de nu sålde för att flytta till seniorboendet, andra bodde i hyresrätt redan tidigare. Ett antal hade tidigare sålt ett hus och bodde vid intervjutillfället i annan hyresrätt. Åldersmässigt var gruppen spridd, den yngsta av de intervjuade var medan den äldsta var . Ekonomiskt var gruppen också blandad, allt- ifrån dem som sålde sin villa och inte hade några ekonomiska bekymmer till dem som levde på relativt små pensioner. Dessa hade dock utvärderat sin ekonomiska situation och bedömt det som att boendet i sig var värt en tuffare ekonomisk situation och att man skulle kunna klara det om man vände på slantarna, eventuellt med stöd av familjemedlemmar. Av de intervjuade hade bara någon enstaka akademisk utbildning men flera hade eller hade tidigare haft högre tjänster inom företag. Endast något enstaka hushåll hade tillgång till fritidshus eller husvagn och ett hushåll med fritidshus planerade att göra sig av med detta då man upplevde att det började bli alltför betungande med resor och sköt- sel. Några av hushållen reste mycket och boendet passade då bra in eftersom det är lättskött utan krav på underhåll. För andra hushåll var flytten från villan till seniorboendet ett resultat av att man Äldre personers flyttningar och boendepreferenser började uppleva det egna huset som belastande – man ville helt enkelt slippa ifrån underhåll och trädgårdsskötsel etc. Det blev då ett sätt att anpassa boendet så att man skulle kunna fortsätta leva sitt liv som vanligt men utan de extra arbetskrävande sysslorna. Ytterligare andra såg boendet som en spännande och positiv för- ändring. Bland dem som flyttade till seniorboendet var det för flertalet inte i sig vikigt att bo tillsammans med andra äldre utan de flesta uppger att de vill bo åldersblandat och med olika grupper av männi- skor. är det viktigt att det är ett lugnt boende vilket oftast karakteriserar bostadsområden med många äldre. Det är dock många som ser fördelar med ett boende där grannarna befin- ner sig i ungefär samma livssituation. Att veta vem som är ens granne och att vara någorlunda säker på att det är en rekorderlig person är viktigare än åldern på personen. Det inger ett mått av trygghet i boendet. För dem som inte tidigare bodde i hyresrätt ställde sig en del tveksamma till att flytta till en hyresrätt vilken som helst där man inte riktigt vet i vilket sammanhang man ham- nar. För dem var seniorboendet en garant för trygghet och ett lugnt boende. Några av de intervjuade poängterade att det skulle bli ett boende just för deras åldersgrupp, där t ex inte barnen sätter agendan i boendet, detta skulle ge möjlighet att utforma boendet på ett annorlunda sätt. Att flytta till något nytt eller i alla fall fräscht var viktigt för flertalet intervjuade som planerade att flytta och de uppskattade möjligheten att vara med i byggprocessen från början. De kände sig delaktiga och uppskattade den valfrihet man upplevde sig ha i mate- rialval och till viss del i utformandet av lägenheten. Kontakten med bostadsföretaget upplevdes i stort som positivt i och med detta. En arbetsgrupp bland de inflyttande hade bildats för att vara med och forma de gemensamma utrymmena och dessa var något som upp- skattades av flertalet av de intervjuade. Vad gäller utformandet av den egna bostaden fanns en variation bland hushållen som kan kopplas till ålder och även ekonomisk situation. De flesta planerade för vad man skulle ta med sig av sina möbler och andra tillhörig- heter, i många fall var man mer eller mindre tvungen att skala ner då lägenheten var mindre än den tidigare bostaden. Andra, ett mindre antal hushåll såg flytten som början på något nytt och valde att bara ta med sig det som ansågs mest viktigt och i övrigt skaffa nytt som man tyckte skulle passa med den nya stilen på såväl huset som lägenheten. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Många poängterade att det nya boendet skulle ge möjlighet till gemensamma aktiviteter där de boende skulle kunna lära känna var- andra och utveckla olika umgängesformer. De flesta poängterade dock att det inte var fråga om öppna dörrar där man springer ut och in hos varandra utan mer om ett organiserat umgänge där man skulle ha trevligt tillsammans, ordna fester, träffar av olika slag, bastukvällar och på olika sätt utveckla en social gemenskap. Området ligger relativt nära stadens centrala delar men inte i centrum och i närheten finns ett strövområde i anslutningen till det vattendrag om går genom staden, faktorer som togs upp som posi- tiva i boendemiljön. De flesta såg boendet som en sista flyttning där det är möjligt att åldras och bo kvar även om hälsan skulle visa sig svikta. En del såg flytten redan nu som en förbättring då man upp- levde sin gamla bostad som mer svårskött och man ville komma från en viss arbetsbelastning. En möjlig flytt som man ser framför sig är det eventuella behov av t.ex. vård- och omsorgsboende som skulle kunna uppstå senare i livet. Flera av de intervjuade hade redan barn i närheten, i staden eller i omlandet och flytten till seniorboendet påverkade inte nämnvärt avståndet till barnen. Ett par hushåll hade dock valt att flytta till- baka till staden för att bo närmare sina egna barn för att kunna vara ett stöd för dem och för att passa barnbarn. Andra hade sina barn utspridda i landet och i världen och flytten till seniorboendet påverkade inte avståndet till dessa. Att åldras i sitt bostadsområde Intervjuerna med boende i vanlig hyresrätt i ett bostadsområde samt kontakter med hyresgästföreningen där ger en delvis annan bild. Många av de boende i området har låga inkomster och boen- deutgifterna är för många avgörande för var man bor, en högre hyra i t.ex. seniorboende är inte ett alternativ för många. Trygghet och tillgänglighet är dock lika aktuella behov men behöver realiseras på andra sätt. För flertalet av de intervjuade var det inte aktuellt att flytta överhuvudtaget, man trivdes i sitt bostadsområde och i sin bostad. De flesta hade dock sitt sociala kontaktnät utspritt över staden då man umgicks med släkt vänner . Fler- talet hade bott i staden eller i dess närhet , majoriteten Äldre personers flyttningar och boendepreferenser hela sitt liv. De flesta åkte också gärna till andra områden för att handla, oftast till större shoppingcentrum med större utbud och möjlighet att uträtta flera ärenden på en gång, träffa folk och ta del av lägre priser. Även om en del saknade den lokala servicen var det få som utnyttjade den affär som finns i området mer än till kom- pletteringshandel. Bil, cykel och lokaltrafik möjliggjorde transpor- ter till andra områden i staden. Trots närheten till stadens centrum var det relativt få som handlade där utan man åkte hellre till affärskomplex i andra närlig- gande stadsdelar. Man upplevde dock sitt bostadsområde som cent- ralt men ändå inte i centrum och det var en positiv aspekt i boen- det. Att området är grönt med en stor park bidrar till högre livs- kvalitet och är en uppskattad del i boendet. Även om majoriteten inte ville flytta alls var det en del som funderade över framtiden och svårigheter med trappor, sophanter- ing o. dyl. Några av de intervjuade hade redan anpassat sitt boende på så sätt att de av olika skäl valt att flytta till en lägenhet i en fas- tighet med hiss eller till en lägenhet på bottenvåningen, för att slippa så många trappor. I några fall var det uttryckligen för att för- bereda sig inför åldrandet, i andra för att en partner blivit dålig. Ett annat skäl till att flytta var att man stördes av grannar. Det var tyd- ligt att det för de äldre var ett betydande moment av otrygghet att ha grannar som upplevdes som störande eller socialt instabila. Det fanns också flera exempel på att grannar gått samman för att påverka bostadsföretaget att ta itu med den typen av problem i området. Andra ville sänka sina boendeutgifter i samband med att barnen hade flyttat hemifrån, man gått i pension eller förlorat make/maka. hade man då flyttat inom bostadsområdet. Om man av hälsoskäl skulle behöva flytta till en annan bostad var det för majo- riteten angeläget att kunna bo kvar i området. som intervjuerna genomfördes blev det klart att ett par fastigheter i bostadsområdet ska ombildas till seniorboende och informanterna fick ta del av den informationen. Flertalet var positiva till föränd- ringen medan andra menade att de för egen del inte att hade behov av ett sådant boende. Det som sågs som positivt med ett sådant boende var tillgången till hiss samt möjligheter till grannsamverkan. Ett seniorboende kan ge möjlighet till ökat kvarboende i området. Ett antal av informanterna deltog i de verksamheter som olika föreningar i området, t.ex. och , ord- nade. Det kunde handla om tipspromenader, bingo, musikkvällar, Äldre personers flyttningar och boendepreferenser middagar och utflykter.