sou · GWB39d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Transportinspektionen En myndighet för all trafik, del 2 En myndighet för all trafik SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice I volym 1 har vi redovisat de förslag som behövs för att regeringen ska kunna fatta beslut om att inrätta Transportinspektionen så att myndigheten kan inleda sin verksamhet . Vi har också i volym 1 sammanfattat de viktigaste motiven för och konse- kvenserna av förslagen. I bilagorna som återfinns i denna volym sammanfattas merpar- ten av de analyser som ligger till grund för våra rekommendationer och konsekvensbeskrivningar. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2007:105 .................................. Ansvarsfördelningen inom sektorn ........................................ Tillsyn och registerhållning.......................................... Överväganden och förslag....................................................... 2.4.1 Verksamhet som bör överföras från Järnvägsstyrelsen till Transportinspektionen ............. 2.4.2Verksamhet som eventuellt bör överföras från Järnvägsstyrelsen/Transportinspektionen till 2.4.3 Ansvar och verksamhet som bör föras över från 2.4.4 Ansvar som inte längre bör utövas av men inte heller överföras till Transportinspektionen eller annan myndighet........... 2.4.5 Verksamhet som tills vidare bör ligga kvar hos för att eventuellt senare föras över till 2.5.1 Verksamhetsvolym för järnvägsdelen av 2.5.3 Finansiering av järnvägsverksamheten inom Effekter för järnvägsföretagen ..................................... Bilaga 3 Luftfart ................................................................ Ansvarsfördelningen inom sektorn......................................... 3.3.6 Verksamhet som inte har en naturlig hemvist i Bilaga 4 Sjöfart.................................................................. Ansvarsfördelningen inom sektorn......................................... Statistik, olycksutredningar m.m. ................................ 4.3.7 Normgivning, tillsyn och tillståndgivning – vita 4.4 Överväganden och förslag om ansvarsfördelningen.............. 4.4.2 Verksamhet som bör föras över från 4.4.3 Verksamhet som bör föras över från övriga delar av till Transportinspektionen .............. 4.4.4 Verksamhet som tills vidare bör ligga kvar hos för att senare föras över till annan Bilaga 5 Väg...................................................................... Ansvarsfördelningen inom sektorn ........................................ Överväganden och förslag....................................................... 5.4.2 Verksamhet som bör överföras från till 5.5.1 Verksamhetsvolym inom vägdelen av 5.5.3 Finansiering av vägverksamheten inom 5.5.5 Effekter för företag m.m. inom Bilaga 6 Internationellt arbete 6.2Internationella regler som styr eller påverkar Bilaga 7 Sektorsansvar ..................................................... Utredningen och sektorsansvaret ......................................... 7.2 Sektorsansvar – vad är det? 7.2.5 Gemensamt för samtliga sektorer.............................. 7.2.6 Sektorsansvaret i Moderna transporter för Sektorsansvaret och opinionsbildning....................... 7.3.2 Allmänt hållet ansvar – risk för kravmaskineri...... 7.3.3 Är sektorsansvaret lämpligt att förena med 7.4.1 Sektorsansvaret bör ersättas med tydligt definierade uppgifter inom olika 7.4.2 Ska Transportinspektionen ha ett sektorsansvar? Bilaga 8 Utredningar och rapportering av olyckor ................ 8.2 Nationell och internationell reglering .................................. 8.3Vem utövar normering, tillsyn och tillståndsgivning i Motiv ......................................för ändrad ansvarsfördelning 8.4.1 ...............Förslag om överföring i tidigare utredning 8.4.2 Motiv för att föra över verksamheten till Bilaga 9 Farligt ........................................................gods Nationell ..................................och internationell reglering 9.3Vem utövar normering, tillsyn och tillståndsgivning i Tillstånd/godkännande ............................................... SOU 1997:109 Myndighetsansvaret för transport av farligt gods .............................................................. SOU 2007:31 Alltid redo – en ny myndighet mot olyckor och kriser ....................................................... Bilaga 10 Flyg- och sjöräddning......................................... Nationell och internationell reglering................................... 10.2.1 Nationell reglering ...................................................... 10.2.2 Internationell reglering............................................... Vem utövar normering, tillsyn och tillståndsgivning i utredningar om ändrad ansvarsfördelning ............. Bilaga 11 Skydd .............................................................. Nationell och internationell reglering................................... Vem utövar normering och tillsyn ............................... Bilaga 12 Krisberedskap................................................... Vem utövar verksamheten ............................................ 12.3.1 Samverkansområde transporter ................................. 12.3.2 Samverkansområde Skydd, undsättning och vård .... Bilaga 13 Arbets- och järnvägsplaner ................................. 13.1.2 Byggande av allmän väg.............................................. 13.1.3 Byggande av järnväg ................................................... 13.2.1 Allmän väg................................................................... Resursåtgång och ärendemängd............................................ utredningar och överväganden ............................... 13.4.2 principbetänkande, SOU 13.4.3 slutbetänkande, SOU 2005:77..... Jämförelse med andra sektorer.............................................. 13.5.1 (1987:10) (PBL)....................... 13.5.2 Flygplatser och luftfart............................................... Bilaga 14 Körkort och yrkestrafik ....................................... Nationell och internationell reglering................................... Normgivning, tillsyn och tillståndsgivning ................. Närmare om normgivning, tillsyn och tillstånd/godkännanden ......................................................... utredningar och kompletterande material.............. 14.5.1 Länsstyrelse- och trafikutredningen, SOU 1997:6 ... 14.5.2 , SOU 2000:26 ....... 14.5.4 Koncentration av länsstyrelseverksamhet, Ds 14.5.5 Utredning från .......................................... 14.5.6 Material från länsstyrelserna....................................... 14.6.1 De centrala myndigheterna ........................................ 14.6.2 Särskilt om provverksamhet och tillsyn inom körkortsområdet .................................... 14.6.3 Länsstyrelsernas körkorts- och 14.6.4 Särskilt om överlastavgift ........................................... 14.7.1 Verksamhetsvolym och kostnader............................. Bilaga 15 Kontroll av arbetstider och fordon på väg och hos Nationell och internationell reglering .................................. Vem utövar normering, tillsyn och tillståndsgivning i 15.3.3 Tillstånd/godkännande............................................... Motiv för ändrad ansvarsfördelning...................................... 15.4.1 Förslag om överföring i tidigare utredning............... 15.4.2 Motiv för att föra över verksamheten till Bilaga 16 och tunnlar .................................. Nationell och internationell reglering .................................. Vem utövar normering, tillsyn och tillståndsgivning i Närmare om normgivning, tillsyn och tillstånd/godkännanden......................................................... 16.4.3 Tillstånd/godkännande............................................... Bilaga 17 Finansiering av verksamheten samt Finansiering av inspektionsverksamheten ................... Principer för val av finansieringsform................................... 17.6.1 Allmänna överväganden om finansieringen av 17.6.2 Finansiering av tillsyn och annan verksamhet där prestationen inte riktas mot tydlig avnämare............ 17.6.3 Finansiering av olika typer av aktiviteter................... 17.6.4 Brutto- eller nettoredovisning ................................... Förslag till finansiering av verksamheten.............................. 17.7.1 Finansieringsförslagets huvuddrag ............................ 17.7.2 Finansiering av järnväg ............................................... 17.7.3 Finansiering av luftfart ............................................... 17.7.4 Finansiering av sjöfart................................................. 17.7.5 Finansiering av vägtrafik............................................. Konsekvenser av finansieringsförslaget ................................ 17.8.1 Konsekvenser för järnväg ........................................... 17.8.2 Konsekvenser för luftfart och sjöfart ........................ 17.8.3 Konsekvenser för vägsektorn och övrig Bilaga 18 Organisation och lokalisering.............................. 18.4.5 Berörd verksamhet inom .......................... 18.4.6 Övriga verksamheter .................................................. Faktorer som påverkar valet av organisation och 18.5.1 Övergripande aspekter ............................................... Förslag till organisation och lokalisering ............................. 18.6.1 Förslag till övergripande organisation....................... 18.6.2 Förslag till lokalisering ............................................... 18.6.3 Tidplan för att genomföra förändringarna................ Bilaga 19 Effektbedömning .............................................. Kostnader och intäkter för staten......................................... Kostnader och intäkter för kommuner, landsting, företag och enskilda ............................................................... Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ......................... Konsekvenser för kommunala självstyrelsen ....................... Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet................................................................ Konsekvenser för små företag............................................... Brottslighet och brottsförebyggande arbete ........................ Inrättandet av en trafikinspektions En särskild utredare ska förbereda och genomföra bildandet av en trafikinspektionsorganisation, Transportstyrelsen. Uppdraget gäller med förbehåll för godkännande i de delar det behövs. Utredarens arbete ska genomföras i två etapper. I en första etapp ska utredaren lämna förslag till vilka verksamheter som ska föras över till den nya myndigheten, dess ansvarsområden, ansvar för arbetet i internationella organisationer och inom EU, finansie- ringsform och lokalisering. Under den andra etappen av utredningsarbetet ska åtgärder genomföras som krävs för att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Regeringen avser att ge ytterligare direktiv om genomförandet av bildandet av Transport- styrelsen. gjorde ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att utreda hur en gemensam trafikinspektion ska vara organiserad (Inspektionsverksamheten inom trafikslagen bet. 2004/05:TU4, rskr. 2004/05:64). Utgångspunkten var att en gemensam trafik- inspektion skulle tillskapas . gav regeringen en särskild utredare i upp- drag att undersöka hur man kan inrätta en trafikslagsövergripande organisation för inspektionsverksamhet som rör kontroll av att krav i fråga om säkerhet och skydd inom transportområdet är uppfyllda, se kommittédirektivet Översyn av inspektionsverksam- heten för säkerhets- och skyddsfrågor inom transportområdet (dir. 2005:108). förordade i betänkandet Trafikinspektionen – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet (SOU 2007:4) ett organisationsalternativ, nämli- gen att en ny myndighet bildas och att Järnvägsstyrelsen och Luft- fartsstyrelsen läggs ned, att verksamheterna där förs över till den nya myndigheten och att och Vägtrafik- inspektionen skiljs från och och att verk- samheterna förs till den nya myndigheten. Remissbehandlingen av betänkandet visade på ett stöd för förslaget att inrätta en ny trafikslagsövergripande myndighet. Ett antal remissinstanser förde fram synpunkter att verksamheten på framför allt Luftfartsstyrel- sen och , som är avgiftsfinansierad och i högre grad styrd av internationella konventioner och överenskommelser, skulle kunna påverkas negativt av den föreslagna organisations- förändringen. Regeringen angav dessutom i budgetpropositionen för (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 2) att det med tanke på den omfattning den statliga myndighetsorganisationen nu fått finns anledning att se över hela verksamheten. tillkallade regeringen därför kommittén Översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123) med uppdrag att lämna förslag som kan effektivisera statlig förvaltning och verksamhet genom att klargöra vad som bör vara statliga åta- ganden i form av myndighetsuppgifter, skapa goda förutsättningar för regeringens styrning av den statliga verksamheten, få till stånd en tydligare och mera överskådlig statlig förvaltningsstruktur som förenklar kontakterna för medborgare och företag och underlättar samverkan mellan statliga myndigheter och mellan statlig och , samt öka myndigheternas förmåga att bidra till effektiviseringar och att fullgöra sina uppdrag i ljuset av de krav som EU-medlemskapet ställer. Regeringens bedömning i den nu aktuella frågan är att fördelarna med en samlad trafikinspektionsorganisation överväger. I det fort- satta utredningsarbetet måste dock den nya myndighetens ansvars- områden, organisering, internationella arbete och finansieringsform noggrant analyseras. Behovet av en utredning En ny myndighet på transportområdet Regeringen avser mot nämnda bakgrund ta ett samlat grepp över myndigheterna på transportområdet och tillskapa en ny myndighet, Transportstyrelsen, och avveckla Luftfartsstyrelsen och Järnvägs- styrelsen. Transportstyrelsen ska ledas av en generaldirektör. Den nya myndighetens inriktning Utgångspunkten ska vara att den nya myndighetens verksamhet ska omfatta all norm- och tillståndsgivning samt tillsynsregler avse- ende de fyra transportslagen med beaktande av deras skilda förut- sättningar. Transportstyrelsen ska vara registermyndighet avseende de fyra transportslagen och företräda i de organisationer där regelutveckling inom myndighetens ansvarsområden sker. Utredaren ska lämna förslag till vilka verksamheter som ska föras över till den nya myndigheten, beskriva myndighetens ansvars- områden, organisering, föreslå finansieringsform samt Transport- styrelsens lokalisering. Utredaren ska, under förutsättning att beslut fattas av och regeringen, vidta de åtgärder som krävs för bildandet av en ny myndighet för en gemensam trafikinspektionsorganisation. Myndigheten ska kunna inrättas . Utredarens arbete ska genomföras i två etapper. Etapp 1: analysfas I en första etapp ska utredaren analysera och lämna förslag på myndighetens ansvarsområde, internationella ansvar, finansie- ringsform och lokalisering. Förslagens verksamhetsmässiga, ekonomiska och personella konsekvenser ska redovisas. Utredaren ska särskilt analysera vilken norm- och tillståndsgivning samt vilka tillsynsregler som Transportstyrelsen ska ansvara för. Utredaren ska analysera vilka verksamheter, inte bara inom Luftfartsstyrelsen, , , och utan även inom andra myndigheter som har tillsyn över eller beslutar om säkerhets-, miljö- och skyddsaspekter gällande bland annat konstruktions- och utrustningsregler för fordon och fartyg, trafik-, behörighets-, arbetstids-, avgifts-, infrastruktur- och tillsynsregler, som ska föras över till den nya myndigheten. Utredaren ska tydligt beskriva ansvarsområdet för den nya myndigheten. Utredaren ska överväga om Transportstyrelsen ska ha, och i sådana fall vad som ska ingå i, ett sektorsansvar. Utre- daren ska samråda med utredningen om en översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123) och ha kontakt med utredningen om flygplatsöversyn (dir. 2006:60, dir. 2006:104, dir. 2007:1) och utredningen om den svenska lotsnings- verksamheten och dess framtid (dir. 2006:116, dir. 2007:69). Utredaren ska överväga och lämna förslag till vad Transport- styrelsen ska ansvara för i det fall ett trafiksäkerhetsansvar för de som utformar vägtransportsystemet, enligt Trafikinspektions- utredningens betänkande Trafikinspektionen – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet (SOU 2007:4), genomförs. Utredaren ska i det sammanhanget särskilt belysa vad ett sådant trafiksäkerhetsansvar skulle innebära för den ekono- miska och fysiska planeringsprocessen för väginvesteringar samt för den statliga, kommunala och enskilda väghållningen. Utredaren ska redovisa behovet av och föreslå erforderliga författningsändringar. Föreslå myndighetens ansvar för arbetet i internationella organisatio- ner och inom EU Utredaren ska analysera arbetet i internationella organisationer och inom EU och föreslå Transportstyrelsens mandat att efter delege- ring av regeringen företräda i organisationer där regel- utveckling sker inom det område som Transportstyrelsen ska ansvara för. I uppdraget ingår att redogöra för hur förslagen överensstämmer med internationella överenskommelser och med de förpliktelser som följer av medlemskap i . Analysera och föreslå finansieringsform m.m. Utredaren ska analysera och föreslå finansieringsform och even- tuell avgiftskonstruktion för Transportstyrelsen avseende samtliga transportslag. Utredaren ska lämna förslag till vilken lokalisering Transportstyrel- sen ska ha. Etapp 2: genomförandefas Under den andra etappen av utredningsarbetet ska åtgärder genomföras som krävs för att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Föreslå verksamhetsmål och instruktion m.m. Utredaren ska lämna förslag till verksamhetsmål och instruktion för myndigheten samt föreslå erforderliga författningsändringar. Föreslå anslag och resursfördelning Utredaren ska lämna förslag om eventuella anslag och avgifter samt verksamhetsplan för myndigheten . Utredaren ska också lämna ett budgetunderlag för åren 20102012. Besluta om stödfunktioner, organisation och bemanning Utredaren ska förbereda anslutningen av den nya myndigheten till det statliga redovisningssystemet och lägga upp redovisningsplaner. Utredaren ska ingå nödvändiga avtal för myndighetens verksamhet. Utredaren ska besluta om myndighetens organisation och över- väga lämpliga arbetsformer. Utredaren ska vidare bedöma vilken kompetens som är nödvändig för myndighetens verksamhet. Utre- daren ska fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Den nya myndigheten ska bemannas med beaktande av reglerna om övergång av verksamhet i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Utredaren ska fatta beslut om bemanning liksom även i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren ska samråda med Luftfartsstyrelsen, , Järn- vägsstyrelsen, och samt , , , , Statens haveri- kommission, länsstyrelserna, , Ekonomistyrnings- verket och . Vidare ska utredaren samråda med andra myndigheter och organisationer i den utsträckning som är nödvändig. Myndigheterna ska lämna utredaren det underlag som utredaren begär. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem möjlighet att framföra syn- punkter. Förslagets konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). ska utredaren redovisa behovet av och före- slå erforderliga författningsändringar samt lämna förslag till vilka verksamheter inom Luftfartsstyrelsen, , Järnvägs- styrelsen, och som ska föras över till den nya myndigheten, vilka verksamheter utanför Luftfartsstyrelsen, , Järn- vägsstyrelsen, och som ska föras över till den nya myndigheten, myndighetens ansvar för arbetet i internationella organisationer och inom EU, myndighetens finansieringsform m.m. samt Regeringen avser att därefter ge ytterligare direktiv om genomfö- randet av bildandet av Transportstyrelsen. Järnvägssektorn har genomgått ett flertal steg med omstruktu- rering av verksamhet och ansvarsfördelning inom sektorn . Den stora och internationellt sett unika refor- men skedde då affärsverket SJ klövs i en infrastrukturdel som omfattade det statliga huvudlinjenätet, , och en trafikkoncern, SJ. skedde ett antal översyner av gränsdragningen mellan och SJ. Större delen av det s.k. kapillära järnvägs- nätet överfördes t.ex. till . Nya infrastruktur- förvaltare har också tillkommit, främst /Öresundskonsortiet och A-train/. Ett ytterligare avgörande steg togs då delades upp och bolagiserades i ett persontrafikföretag, , ett godstransportföretag, , samt ett antal bolag som innefattade de stöd- och serviceverksamheter som fanns inom . Mest känt av dessa torde vara som förvaltar flertalet av de stora järnvägsstationerna. De olika stegen med omvandling av sektorn har medfört ett successivt ökat behov av reglering och tillsyn. Utvecklingen av EG- rätten har förstärkt denna situation med regleringar som avser krav på infrastruktur och trafikutövare, nya marknadstillträdesvillkor och regler för hur trafikintressenterna ska få tillgång till spår samt terminal- och serviceverksamheter. EG-rättens utveckling innebar också att den tidigare situationen med reglering och tillsyn i en myndighet inom , , inte längre var godtagbar. Det blev därför nödvändigt att under början av 2000- talet göra en större översyn av järnvägslagstiftningen. En ny järn- vägslag (2004:519) fastställdes att gälla . Inom vissa regleringsområden började den nya lagen att tillämpas först senare, t.ex. vad gäller fördelning av infrastruktur- kapacitet. Sedan Järnvägsstyrelsen inrättades har järnvägssektorn en ansvarsfördelning mellan reglerings- och tillsynsansvar, infra- strukturförvaltning samt transport- och trafikutövning som i allt väsentligt är den som bör gälla även . Det gäller även ansvarsfördelningen i internationella frågor. Där agerar numera i egenskap av infrastrukturförvaltare och arbetar i och låter sig företrädas av branschorganisationer, medan Järnvägsstyrelsen företräder regeringen i olika kommittéer och arbetsgrupper inom EU och i andra internationella sammanhang. Så länge har rollen som trafikverk med sektorsansvar kan det emellertid diskuteras om inte verket skulle ha en mer aktiv roll i det policy- skapande arbetet inom EU och annan internationell verksamhet, se bilaga 6. skedde en översyn av ansvarsfördelningen mellan och Järnvägsstyrelsen för att undanröja vissa kvar- dröjande oklarheter. Styrelsen ansåg att resurser i högre grad borde överföras från till Järnvägsstyrelsen för att utföra den normering som föranleds av EG-rätten och den svenska lagstift- ningen. Järnvägsstyrelsen ansåg vidare att ansvaret för att samla in och tillhandahålla statistik, fördela medel till FUD-verksamhet etc. borde ligga på Järnvägsstyrelsen. Syftet skulle enligt Järnvägsstyrel- sen vara att renodla rollerna och ta bort det dubbelarbete som utvecklats. Man ansåg sig också som neutralt organ, utan kommer- siella eller avtalsreglerade relationer till övriga intressenter inom systemet, mer lämpad att svara för sådan verksamhet. Det ska i sammanhanget erinras om att Järnvägsstyrelsen saknar sektors- ansvar av det slag som Luftfartsstyrelsen har efter omstrukture- ringen inom luftfartsområdet.