sou · GWB380d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Angående den mer specifika frågan om huruvida redovisningsreglerna enbart styr tidpunkten för beskattning och denna synpunkts betydelse för den konstitu- analysen kan följande sägas: Den materiella riktigheten i detta påstående undandrar sig min bedömning, men detta spelar såvitt kan ses ingen större roll ur ett konstitutionellt perspektiv. Med den formella utgångspunkten bekräftas bara att själva skatte- reglerna inte berörs av redovisningsreglerna i direkt mening. En materiell analys kan istället peka på att tidpunkten för beskattning är en väsentlig del av skattereglernas praktiska funktion och att regler som påverkar denna därmed också styr det faktiska skatte- uttaget på ett sätt som ligger mycket nära rent skatterättslig lag- stiftning. Återigen är det avgörande vilket perspektiv som anläggs. Möjligheten att en sådan slutsats kunde nås tycks ha förutskickats vid utformningen av uppdraget, eftersom detta inkluderar att också uttala sig om lämpligheten av de olika lösningarna. Angående lämpligheten av att i allt högre grad överlåta åt andra organ än att bestämma över innehållet i rättsregler (eller liknande normativa regler) med (stor) praktisk betydelse för beskattningen kan följande sägas. I viss mån kan det inte undvikas att i grundlag givna roll på olika sätt förändras . Användningen av delegation av lagstiftningsmakt genom reglerna i regeringsformens 8 kap. 7 § har troligen gått längre än vad grund- lagsstiftarna avsåg och därmed i realiteten undergrävt centrala position som normgivare.15 Detsamma kan sägas om användandet av s.k. generalklausuler, som också förskjutit den reella normgivningskompetensen till andra organ än riksdagen.16 På liknande sätt har överlåtandet av normgivningskompe- tens till EU enligt regeringsformen 10 kap. 5 § inneburit att dennas ställning förändrats och i realiteten försvagats visavi vad man ursprungligen avsett.17 En viss grund kan således föreligga för att tala om en trend där ställning rent allmänt sett för- svagats. i samband med denna utveckling kan två möjliga slutsatser dras. Den ena är att det bör accepteras att även förhållan- dena på skatterättens område anpassas till denna mer allmänna utveckling. Den andra är att det – givet de försvagningar som redan skett – nu är särskilt viktigt att inte ställning undergrävs ytterligare. För egen del skulle jag vilja anlägga det senare perspektivet, inte minst för att grundlagsstadgade ställning bör innebära något också i praktiken. En sådan slutsats leder till att i varje fall bör ange några yttre ramar i lag för redovisningsreglernas innehåll. I viss mån är detta, givet rättsområdets internationella karaktär och behov av anpassning till det praktiska affärslivet, en opraktisk ordning som kan tvinga att återkommande ändra reglerna för att hålla jämna steg med utvecklingen. 15Se Sterzel, Författning i utveckling (1998), s. 107 ff och 130 ff. 16Sterzel, Författning i utveckling (1998), s. 59 f 17Se Lagrådets yttrande om ändrade ställning sedan EU-inträdet, s. 7 f. lagar skall nu inte i främsta hand vara praktiska, utan skall skydda fundamentala värden, såsom den demokratiska anknytningen till regler som direkt påverkar enskildas väl och ve. Mot ett sådant synsätt kan sägas att just de regler som här behandlas inte i någon högre grad har betydelse för enskilda individer, men detta är enligt min mening inte en avgörande synpunkt. För det första är demo- kratisk kontroll väsentlig också för på det näringsrättsliga området, så att dessa reglers legitimitet inte kan ifrågasättas. För det andra medför ett strikt formalistiskt och snävt synsätt på grundlags- bestämmelsernas betydelse en risk för att dessa inte får den verkan de är avsedda att få, de blir inte normerande för statsmaktens agerande, utan istället formella rundningsmärken. Ett alltför formellt synsätt inbjuder till förfaranden som i varje fall hotar just de värden som grundlagens skall skydda – stabilitet, förutsebarhet och möjlighet till demokratisk ansvarsutkrävande av de som utformar rättsregler. För det tredje bör betonas att också juridiska personer är enskilda i grundlagens mening och därför inte bör behandlas annorlunda än andra enskilda. När det tills sist gäller frågan om olikbehandling av olika typer av företag kan inte sägas att en sådan möter konstitutionella invändningar. Avgörande för bedömningen av lämpligheten med en sådan ordning måste vara i vilken mån det är möjligt att skapa kategorier som är tillräckligt klart avgränsade att den enskilde kan bedöma vilka regler som kommer att tillämpas samt att gräns- dragningen kan göras utan att inbjuda till strategiskt beteende som i sak skadar regelsystemet som sådant. Även frågan om kate- goriseringen kan utformas på ett sådant sätt att likabehandling kan garanteras också i praktiken bör vägas in i denna bedömning. Dessa frågor kan endast besvaras av de som har bättre inblick i regel- verkets faktiska funktion och därtill knutna problem. avdrag för inventarier av mindre värde Bedömning: Den varaktiga offentligfinansiella effekten av ett direktavdrag för inventarier vars inköpspris inte överstiger ett halvt prisbasbelopp kan beräknas till . Såväl utgångspunkterna för bedömningen som bedömningen är emellertid mycket osäkra. Utredningen föreslår att alla företag ska få dra av utgifter för att anskaffa inventarier om inköpspriset understiger ett halvt prisbasbelopp1. gäller olika belopp för olika stora före- tag. För större företag anses ett inventarium vars anskaffningsvärde exklusive mervärdeskatt uppgår till högst normalt vara av mindre värde och därmed möjligt att dra av . För mindre företag är motsvarande belopp 10 000 och för enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut 5 000. Den offentligfinansiella effekten av förslaget är svår att upp- skatta. Utan tillgång till information om företagens enskilda inves- teringar kan effekten enbart uppskattas via olika antaganden och ur olika perspektiv. Effekten uppskattas ur såväl ett makro- som ett mikroperspektiv. Detta ger ett intervall för var den offentligfinan- siella kostnaden kan ligga. Avslutningsvis följer ett resonemang om hur stor den offentligfinansiella kostnaden torde bli. Det är viktigt att redan nu understryka att både utgångspunkterna och bedöm- ningen är mycket osäkra. 1 Prisbasbeloppet uppgår till . Från () statistik över företagens bruttoinvesteringar i maskiner och inventarier kan uppskattas hur stora investeringar enskilda näringsidkare, mindre och stora företag har gjort . Problemet är att försöka uppskatta hur stor andel av bruttoinvesteringarna som faller in i intervallet 5 000 respektive 10 000 upp till 20 500 för enskilda näringsidkare och mindre företag. Här antas att de stora företagen inte kommer att påverkas av en ändring, eftersom ändringen är marginell för dem. Vidare antas att av bruttoinvesteringarna för enskilda näringsidkare och mindre företag ligger inom det intressanta intervallet. Således antas att av bruttoinvesteringarna för enskilda näringsidkare ligger inom intervallet 5 000 20 500 och att av de mindre företagens bruttoinvesteringar ligger inom intervallet 10 000 20 500. Med detta antagande kan man utgå från de redovisade bruttoinvesteringarna och beräkna ett genom- snitt av dessa . Genomsnittet av de enskilda näringsidkarnas och de mindre företagens investeringar i maskiner och inventarier åren 2003 2006 uppgår till sammanlagt . Under antagandet att av bruttoinvesteringarna omfattas av det nya förslaget medför det, med en bolagsskattesats på 28 procent2, ett skatte- bortfall på 2,7 [(192)*0,05*0,28=2,7] miljarder kronor . Denna kostnad ska relateras till den offentligfinansiella kostnaden, eller skattebortfallet, under dagens regelsystem som ger enskilda näringsidkare och mindre företag möjlighet att göra direktavdrag om investeringarnas värde inte överstiger 5 000 respektive 10 000. Antag för enkelhetens skull att företagen tillämpar linjär avskriv- ning. Antag vidare att de skriver av den del av inves- teringen som inte kan skrivas av direkt (alltså den del som ligger i intervallet 5 000-20 500 för enskilda näringsidkare och 10 000 20 500 för mindre företag). Då uppgår följaktligen kost- naden till 0,54 [(151+41)*(1/5)*0,05*0,28=0,54] miljarder kronor. Den offentligfinansiella nettokostnaden för ett höjt direktavdrag är alltså 2,7-0,54=2,. Med utgångspunkt från Finansdepartements framskrivning ger detta en nettokostnad på för . Utöver skatte- bortfallet kommer en räntekostnad på underskottet, som vid en 2 För enkelhetens skull antas skattesatsen för enskilda näringsidkare överensstämma med bolagsskattesatsen. statslåneränta på uppgår till 2,16*0,045=0,097 mil- jarder kronor , vilket framräknat ger en ränteeffekt på . Under antagandet om konstanta bruttoinvesteringar över tiden och oförändrad ränta är skattebortfallet med det nya för- slaget oförändrat, medan skattebortfallet under rådande regel- system, givet femårig linjär avskrivning, uppgår till 1,07 [(151+41)*(2/5)*0,05*0,28=1,07] miljarder kronor. Detta ger en offentligfinansiell nettokostnad som uppgår till 2,7 1,07=1,. Framräknat ger detta en nettokostnad som uppgår till . Räntekost- naden utgörs av summan av räntan på underskottet : 0, 11+0,083=0,. Motsvarande beräk- ningar kan göras för . Den offentligfinansiella nettokostnaden (eller budgeteffekten) och räntekostnaden (ränteeffekten) redovisas i tabell 1 nedan (obs: eventuella avvikelser mellan siffror i texten och tabellen beror på avrundning). är nettokostnaden med femårig linjär avskrivning noll. Kvar är då endast en varaktig ränteeffekt som utgörs av summan av räntekostnaden för under- skotten . Denna varaktiga effekt uppgår till . Tabell 1 (Makrodata): Budget- och ränteeffekter av höjt direktavdrag (miljarder kronor) Det bör än en gång noteras att kostnadsberäkningarna innehåller ett stort mått av osäkerhet. Till exempel är kalkylen känslig för hur stor andel av investeringarna som antas ligga i intervallet 5 för enskilda näringsidkare och hur stor andel som antas ligga i intervallet 10 000 20 500 för mindre företag. En alternativ metod är att utgå ifrån företagens deklarations- uppgifter. I databasen (Företags Register och Individ Databas, ) finns information från företagens deklarations- uppgifter. Bland dessa uppgifter återfinns bland annat information om företagens investeringar . Denna information är ett aggregat av gjorda investeringar och ej uppdelat på respektive investering. Således kan man inte heller här se vilka investeringar som skulle kunna dras av direkt med den föreslagna förhöjda gränsen. Dock borde det vara rimligt att anta att företagen i de redovisade investeringsnivåerna redan har tagit hänsyn till dagens möjlighet till direktavdrag. Både vad gäller nuvarande nivå för direktavdraget och de så kallade treårsinventarierna. Sålunda beräk- nas hur stora investeringar som enskilda näringsidkare, mindre och stora företag uppger som ligger under den föreslagna nya gränsen om för direktavdrag. Den offentligfinansiella netto- kostnaden beräknas precis som ovan. Det vill säga med antagandet om investeringsnivå, linjär avskrivning för inventarierna och med hänsyn till bolagsskatt och marginalskattesats för enskilda näringsidkare. Den uppskattade nettokostnaden enligt denna ansats beräknas uppgå till . Framräknat ger detta en nettokostnad på . Räntekostnaden på underskottet uppgår därmed vid en statslåneränta på till . Liksom i fallet ovan minskar den offentligfinansiella nettokostnaden vid konstanta inves- teringar över tiden. Räntekostnaden ökar emellertid efter- som den utgörs av summan av räntan på det offentliga underskottet . Skattebortfallet (budgeteffekten) och ränte- kostnaden (ränteeffekten) redovisas i tabell 2. Liksom i beräk- ningen baserad på makrodata är skattebortfallet med femårig linjär avskrivning noll. Den återstående kostnaden, d.v.s. den varaktiga effekten, utgörs av summan av räntekostnaden för underskotten , och uppgår till . Tabell 2 (Mikrodata): Budget- och ränteeffekter av höjt direktavdrag (miljarder kronor) Precis som i den första ansatsen innehåller denna en betydande osäkerhet. Små, medelstora och stora företag antas göra direkt- avdrag om summan av deras samlade investeringar understiger ett halvt prisbasbelopp. Det finns emellertid skäl att tro att värdet av vissa företags enskilda investeringar inte överstiger ett halvt prisbasbelopp, men att summan av deras samlade investeringar gör det. Detta medför att kostnadsberäkningarna med utgångspunkt från mikrodata underskattar mängden maskiner och inventarier som kommer att kunna dras av direkt med det nya förslaget, och därmed underskattas även budget- och ränteeffekten. Osäkerheten i kostnadsanalysen med utgångspunkt från såväl makro- som mikrodata gör det nödvändigt att justera beräk- ningarna. I beräkningen som utgår från SCB:s makrodata över brutto- investeringar i maskiner och inventarier uppgår den offentlig- finansiella nettokostnaden till . Nettokostnaden med utgångspunkt från FRIDA-informationen uppgår däremot till . Det finns som fram- hållits en betydande osäkerhet i båda kalkylerna. En realistisk bedömning är att den verkliga offentliga nettokostnaden för befinner sig i nedre delen av intervallet 0,33 . Detta beror bl.a. på att beräkningen som utgår från mikro- data, i enlighet med skattelagstiftningen, är baserad på antagandet att företagen också gjort direktavdrag för inventarier vars förvän- tade ekonomiska livslängd uppgår till högst . Motsvarande antagande kan inte göras med utgångspunkt från SCB:s makrodata då dessa antas vara baserade på företagens bruttoinvesteringar, dvs. företagens sammanlagda investeringar . I redo- visas de investeringar som företagen uppger som underlag för de Bilaga 4 SOU 2008:80 avskrivningar/värdeminskningsavdrag företagen gör i redovis- ningen respektive deklarationen. Ansatsen med FRIDA-data underskattar alltså nettokostnaden, men denna underskattning bedöms inte vara alltför stor. En ökning av den offentliga nettokostnaden till bedöms vara en rimlig uppskattning av budgeteffekten . Vid denna uppskattning uppgår följaktligen den bestående, eller varaktiga, ränteeffekten till vid antagande om investeringsnivå och en stats- låneränta på . Beräkningen överensstämmer i övrigt med de antaganden som redovisats i den första ansatsen. I tabell 3 redovisas de beräkningar som gjorts i enlighet med den bedömda nivån på budgeteffekt samt beräkningar av ränteeffekt och varaktig offentligfinansiell effekt. (Sammanvägd bedömning): Budget- och ränteeffekter av höjt direktavdrag (miljarder kronor) 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. – organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + .