sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — Trakasserier som bedöms vara utryck för diskriminering, t.ex. på grund av kön, könsidentitet eller könsuttryck, ska dock handläggas av Diskriminerings- ombudsmannen (DO). Barn- och elevombudet tillkom med stöd av barn- och elevskyddslagen. upp- hörde denna lag, och ersattes av kapitel 14 a i skollagen. Föränd- ringarna av skollagen innebar att elevernas ställning förstärktes: behövde eleven vid en rättegång visa att han eller hon bli- vit kränkt, och det var då svårare än för en elev som mobbats att få någon form av upprättelse eller ersättning för det inträffade. Enligt den nya lagen räcker det att man kan visa att skolan fått information om att barnet känt sig kränkt. Då måste skolan göra en utredning och vidta åtgärder. Den reglering i barn- och elev- skyddslagen som rörde diskriminering fördes över till den nya diskrimineringslagen, som började gälla . Barn- och elevombudet har fram till totalt mot- tagit ca 1 500 anmälningar om kränkningar. har ombudet begärt skadestånd för 31 elever. fattade och Skolinspektionen drygt 100 beslut där kritik riktades mot skolor i ärenden gällande kränkande behandling, som inkom –2008. tog DO och övriga ombudsmannamyndig- heter emot 261 anmälningar gällande händelser i skola och förskola. har tagit fram allmänna råd för arbetet med att främja likabehandling och för att motverka diskriminering och annan kränkande behandling (2006a). Bestämmelser om förbud mot diskriminering i skolan finns alltså numera i diskriminerings- lagen. Ett arbete pågår inom med att revidera de all- männa råden så de överensstämmer med de förändringar av skol- lagen som gjordes i och med att diskrimineringslagen tillkom. Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar Läroplanerna är förordningar, det vill säga bestämmelser från regeringen. Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, för- skoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94), samt läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94), är de som vi kommer att behandla i detta kapitel. Därutöver finns även läroplanen för förskolan (Lpfö 98). Läroplanerna består av två delar. Först beskrivs skolans värde- grund och uppdrag i stort. Därefter följer de mål och riktlinjer som gäller för skolan. Målen är uppdelade i mål att sträva mot och mål att uppnå. De förra anger riktningen på skolans arbete. De senare uttrycker vad eleverna minst ska ha uppnått när de lämnar skolan. Målen är även uppdelade i värden och normer respektive kunska- per. I Lpo 94 och Lpf 94 omnämns jämställdhet som ett grund- läggande värde i samband med beskrivningen av skolans värde- grund och dess fostrande uppdrag: Skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos ele- verna förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt soli- daritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom indi- videns fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen i skolan skall vara icke-konfessionell. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet. Därutöver finns regler som rör jämställdhet i på flera ställen i läro- planerna. Nedan återges några av dessa. I Lpo 94 står det att: Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Sko- lan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar I Lpo 94 ges rektorn som ansvarig för utbildningen ett särskilt uppdrag att integrera jämställdhet i olika ämnen: - ämnesövergripande kunskapsområden integreras i undervisningen i olika ämnen. Sådana kunskapsområden är exempelvis miljö, trafik, jämställdhet /---/. En skrivning om jämställdhet i Lpf 94 lyder: Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt. I Lpf 94 regleras att läraren skall: - se till att undervisningen till innehåll och uppläggning speglar både manliga och kvinnliga perspektiv /---/ För gymnasieskolan finns även nationellt fastställda programmål för respektive av de 17 nationella programmen. I programmålen för omvårdnadsprogrammet berörs frågan om skillnader i kvinnors och mäns förutsättningar och villkor i beskrivningen av programmets karaktär och uppbyggnad: Utbildningen ger också insikter i hur man möte och kommunicerar med människor i olika vård- och omsorgssituationer och på vilka sätt människors olika erfarenheter har betydelse i sådana möten samt bely- ser skillnader mellan mäns och kvinnors förutsättningar och villkor. I programmålen för övriga 16 program nämns inte ordet kön, och heller inte orden genus eller jämställdhet. Kursplanerna är det styrdokument som anger vilka mål som gäller för de specifika ämnena. Kursplanerna innehåller bland annat betygskriterierna. I flera av kursplaner finns hänvisningar till jäm- ställdhet. Här nämns några exempel. I kursplanen för ämnet teknik betonas att alla oavsett kön ska ges tillfälle till ett medvetet och all- sidigt kunskapssökande i utbildningen. I kursplanen för svenska Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar betonas att man ska beakta genusperspektivet, så att förutsättning- arna för utvecklingen av språket blir gynnsamma för båda könen. I samhällskunskap slås det fast att kvinnors och mäns lika rätt och möjlighet aktivt och medvetet ska tydliggöras. Även i ämnena reli- gion och historia betonas vikten av ett genusperspektiv. I kurs- planen för idrott och hälsa betonas kroppsfixeringen genom skriv- ningen: /---/ kunskap om de avarter och trender som är knutna till vår tids kroppsövningskultur ger ämnet möjligheter att bland annat utifrån ett jämställdhetsperspektiv ifrågasätta de idealbilder som sprids via olika medier. I kursplanen för hem- och konsumentkunskap finns ett tydligt jämställdhetsperspektiv: Ett demokratiskt och jämställt samhälle förutsätter att kvinnor och män har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Ämnet hem- och konsumentkunskap utvecklar flickors och pojkars identiteter genom att ge erfarenheter av och kunskaper om sambanden mellan jämställdhet och verksamheterna i hushållet. I hem- och konsumentkunskap finns också målet att eleven vid det nionde skolåret ska kunna samarbeta med andra oavsett skillnader i fråga om exempelvis kön och etnicitet samt ha insikter i frågor som rör kulturell variation och hushållsarbetets koppling till jämställd- het. I historieämnet finns målet att elever i slutet av det femte skol- året ska kunna jämföra hur män och kvinnor levt och tänkt i skilda miljöer och tider. Jämställdhet och genus berörs således i flera av kursplaner, men det finns kursplaner som helt saknar detta per- spektiv; så är exempelvis fallet för ämnet matematik. Inom ramen för de 17 nationella programmen i gymnasieskolan finns närmare 900 kurser. Kön nämns i kursplanerna för 9 av dessa kurser, främst kurser inom barn- och fritidsprogrammet och omvårdnadsprogrammet. nämns i 1 kurs, och jämställd- het i 4 kurser. Den stora omfattningen kurser i gymnasieskolan har gjort att vi inte närmare kunnat granska kursplanerna ur ett jämställdhetsperspektiv. Men att döma av de fåtaliga träffarna på orden kön, genus och jämställdhet, är jämställdhetsperspektivet frånvarande i många av kursplanerna för gymnasieskolan. Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar Ytterligare om tillsyn och kontroll enligt skollagstiftningen Skolinspektionen är tillsynsmyndighet för skolväsendet med upp- gift att garantera likvärdighet och försäkra att alla elever får en utbildning av hög kvalitet. Skolinspektionen genomför tillsyn och kontroll på fyra sätt. Jämställdhetsperspektivet finns alltid med, och kan på olika sätt aktualiseras i alla former av tillsyn och kontroll. 1.Myndigheten godkänner fristående skolor samt beslutar om deras rätt till bidrag. Som underlag för beslutet om bidrag inhämtas synpunkter från den kommun i vilken skolan är lokali- serad. Ett beslut från Skolinspektionen går att överklaga till all- män förvaltningsdomstol. 2.Myndigheten genomför regelbunden inspektion av både kommunala och fristående skolor. Inom ramen för inspektionen granskas skolornas kunskapsnivå, normer och värderingar samt styrning och ledning. Skolinspektionens rapport skickas till skolans huvudman och publiceras på myndighetens webbplats: . I vissa fall görs en återinspektion av skolan. Det finns inga möjligheter för inspektionen att vites- belägga eller rikta andra sanktioner mot en kommun. Däremot kan myndigheten dra in tillståndet för en fristående skola. 3.Skolinspektionen genomför tematiska kvalitetsgranskningar av skolväsendet. Till exempel kan nämnas att det pågår kvalitetsgranskningar om undervisning i matematik och om studieavbrott i gymnasieskolan. Syftet är att ge underlag och förslag till regeringen om hur undervisningen kan bli bättre utifrån de mål som finns. 4.Myndigheten handlägger också enskilda anmälningar. En privat- person som menar att skolan har begått ett fel kan i vissa fall vända sig till myndigheten om felet beror på att skolan brutit mot skollagstiftningen. Myndigheten avgör i varje ärende om det finns fog för klagan. Anmälningar som rör kränkningar handläggs av Barn- och elevombudet. Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar 2.3Jämställdheten i andra lagar som gäller för skolan Diskriminering innebär att en individ eller en grupp av individer särbehandlas på ett positivt eller negativ sätt som inte har att göra med deras kvalifikationer eller meriter. I vardagligt tal förknippas diskriminering vanligen med negativ särbehandling. Diskrimineringslagen gäller för arbetsgivare. Det innebär på skolans område att lagen ska förhindra diskriminering av skolans personal. Lagen gäller dessutom för skolan som utbildningsanord- nare: skolledningen eller skolans personal inte får diskriminera något barn eller någon elev. Enligt diskrimineringslagen ska en utbildningsanordnare bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter för de elever som deltar i verksamheten, oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder eller sexuell läggning. Utbildningsanordnaren ska även förebygga och förhindra att något barn utsätts för trakasserier som har samband med ovan nämnda diskrimineringsgrunder. En utbildningsanordnare ska enligt diskrimineringslagen upprätta en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att dels främja lika rättigheter och möjligheter för eleverna, oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funk- tionshinder eller sexuell läggning, dels förebygga och förhindra trakasserier (likabehandlingsplan). Planen ska innehålla en redo- görelse för vilka av dessa åtgärder som utbildningsanordnaren avser att påbörja eller genomföra . En redovis- ning av hur de planerade åtgärderna har genomförts ska tas in i nästa års plan. DO är ansvarig myndighet för att se till att diskrimineringslagen efterlevs. DO ska i första hand få dem som omfattas av lagen att frivilligt följa den. DO har i vissa fall möjlighet att göra en fram- om vite till . Nämnden är en myndighet med syfte att pröva frågor om vitesföreläggande enligt diskrimineringslagen. Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar I arbetsmiljölagen finns regler om skyldigheter för arbetsgivare och andra skyddsansvariga om att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. Det finns också regler om samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare, till exempel regler om skyddsombudens verksam- het. Arbetsmiljön omfattar alla faktorer och förhållanden i arbetet: tekniska, fysiska, arbetsorganisatoriska, sociala samt arbetets inne- håll. ska se till att lagstiftningen följs. Huvudmannen för skolan är ansvarig för arbetsmiljön. Skolan är största arbetsplats och både elever och anställda har rätt till en bra arbetsmiljö. Med några undantag likställer arbetsmiljö- lagen elever som genomgår utbildning med arbetstagare och kan därmed sägas komplettera skollagen och diskrimineringslagen när det gäller skyddet för eleverna. Det främst bestämmelserna i arbetsmiljölagstiftningen om kränkningar samt våld och hot som är intressanta ur jämställdhets- synpunkt. Kränkningar eller våld och hot kan i vissa fall vara uttryck för brist på jämställdhet. Om verket inom ramen för tillsynsverksamheten eller på annat sätt får reda på att en arbetsgivare bryter mot lagen eller mot en föreskrift, ska verket se till att bristerna rättas till. I allmänhet får arbetsgivaren då ett inspektionsmeddelande med skriftliga krav på att göra detta inom . Om arbetsgivaren inte följer inspektionsmeddelandet, så kan verket utfärda ett föreläggande att vidta en viss åtgärd, eller ett förbud att använda en viss maskin eller bedriva en viss verksamhet. Den som bryter mot ett föreläggande eller förbud kan straffas eller påföras ett vite. har utfärdat föreskrifter om kränkande särbehandlig i arbetslivet (AFS 1993:17) samt om våld och hot (AFS 1993:2). får in ca 600 anmälningar om våld, hot eller kränkningar i skolan. Ett skyddsombud på en skola kan stoppa arbetet ifall det inne- bär omedelbar och allvarlig fara för eleverna eller personalen. Det har förekommit att skolor har stängt av skyddsombud under kor- tare perioder på grund av våld och hot. Från och med årskurs 7 i ska eleverna själva delta i skolans arbetsmiljöarbete genom att utse ett elevskyddsombud. Elevskyddsombudet har rätt att delta i skyddskommittémöte även om ombudet där bara har yttranderätt. Elevskyddsombudet har inte rätt att stoppa arbete som bedöms utgöra fara för liv och hälsa, Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar men kan påtala arbetsmiljöproblem för övriga skyddsombud eller vända sig till . Regeringen har angett att jämställdhetsintegrering ska tillämpas inom alla politikområden. Jämställdhetsintegrering syftar till att jämställdhet alltid ska beaktas vid de analyser som föregår politiska beslut. Frågan måste ställas vilka konsekvenser som ett beslut kan få för kvinnor respektive män innan beslutet fattas. Regeringen anser att integrering behövs för att både motverka könsdiskrimine- ring och för att ge en mer jämställd medborgarservice (prop. 1993/94:147 och prop. 2005/06:155). Särskilda satsningar har gjorts för att även inkludera kommunerna i arbetet med jämställdhetsintegrering. Exempelvis beslutade regeringen om i stöd till Kommuner och Landsting, – 2010. Jämställdhetsintegrering som strategiskt arbetssätt avspeglas i skolans läroplaner (se exempelvis ovan om rektorns ansvar för jäm- ställdhet). I förarbetena till läroplanen betonar regeringen vikten av att bland annat jämställdhetsfrågor inte ska behandlas isolerat, utan integreras i undervisningens olika ämnen (prop. 1992/93:220). Regeringen har även angett att jämställdhet måste lyftas fram som en pedagogisk fråga som förutsätter grundläggande kunskaper om rådande könsmönster (prop. 1994/95:164). För att ge skolorna stöd i arbetet gav regeringen för skolutveckling i uppdrag att ta fram ett stödmaterial i syfte att sprida lärande exempel om hur skolor arbetar med jämställdhet. Myndighetens rapport – Hur är det ställt? Tack, ojämt! publicera- des 2003 och innehåller stöd till både lärare och rektorer. 2.5Internationella konventioner om jämställdhet i skolan Frågan om jämställdhet inom utbildningsområdet är inte bara en nationell fråga. Det finns flera internationella konventioner som är bindande alternativt ger vägledning och utgör en referensram för jämställdhetsarbetet i skolan. Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar I Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna stadgas i artikel 14 ett förbud mot diskriminering på grund av bland annat kön. Konven- tionen är svensk lag. I FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna stadgas i artikel 26 att var och en har rätt till utbildning. Utbildning ska vidare syfta till att utveckla den person- liga friheten till fullo. I artikel 2 i samma konvention stadgas att det inte får ske någon åtskillnad som beror på kön. Rätten till utbildning betonas även i FN:s konvention om eko- nomiska, sociala och kulturella rättigheter . I 13 § betonas att utbildningen ska syfta till att till fullo utveckla människans per- sonlighet och insikten om dess värde och att stärka respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Även i Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) betonas utbildningen roll. I artikel 10 står det att: Konventionsstaterna skall säkerställa avskaffandet, på alla nivåer och inom alla former av utbildning, av stelnade uppfattningar av mans- och kvinnorollerna genom att främja samundervisning och annat slags undervisning som kan bidra till att detta syfte uppnås och särskilt genom att se över läroböcker och läroplanen samt anpassa under- visningsmetoderna. Konventionen om barnets rättigheter () behand- lar frågan om utbildning i artiklarna 28 och 29. Här står bland annat att: Konventionsstaterna är överens om att barnets utbildning skall syfta till att utveckla barnets fulla möjligheter i fråga om personlighet, anlag och fysisk och psykisk förmåga /---/ och att förbereda barnet för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle i en anda av förståelse, fred, tolerans, jämlikhet mellan könen och vänskap mellan alla folk, etniska, natio- nella och religiösa grupper och personer som tillhör urbefolkningar. 2.6Särskilda satsningar för att främja jämställdhet i skolan Som vi har sett ovan är jämställdhet en fråga som har en tydlig för- ankring i skolans styrdokument. Riksdag eller regering har beslutat om särskilda satsningar på jämställdhet i skolan. Nedan nämnde vi några satsningar från . Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar gav regeringen i uppdrag att utbilda pedago- giskt kvalificerade resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap (prop. 2001/02:1). Regeringens mål var att det skulle finnas minst en utbildad lärare/pedagog i varje kommun. Uppdraget att genomföra utbildningen lades på och . Satsningen genomfördes till och med /06. Det saknas uppgifter om hur många genuspedagoger som utbilda- des totalt sett. I ett svar på en interpellation uppgav statsrådet att 255 genuspedagoger från 145 kommuner då hade utbildats (interpellation 2005/06:273). I universitets utvärdering av programmet framhålls att satsningens målsättning med en pedagog per kommun varit för ambitiös, men att själva utbildningen ändå varit lyckad och fram- gångsrik. I utvärderingen förordas kortare kurser eller en satsning på färre deltagare (2005). I avhandlingen vägen till en jämställd gymnasieskola (2009) redovisas intervjuer med verksamma genuspedagoger. Genuspedagogerna framhåller att man mött mot- stånd bland annat från skolledare och andra lärare. Avhandlingen visar även på problem med satsningen som följer av dels komplex- iteten kring genuspedagogik, dels oklarheten om vad genuspeda- gogen skulle arbeta med efter utbildningen. Resurspersonerna har enligt avhandlingen inte använts som det var tänkt i flera kommu- ner. Satsningar på feministiskt självförsvar I regleringsbrevet fick i uppdrag att använda högst till insatser för att stärka flickors själv- förtroende och bland annat ge möjlighet till självförsvarsträning. gav och i upp- drag att fördela medel till olika projekt. I en utvärdering av satsningen från beto- nas fördelarna med de projekt som även innefattar lärarna. Dessa projekt mäktar enligt utvärderingen rubba maktrelationer och mönster. I utvärderingen framhålls att lärarna genom utbildningen blivit medvetna om sin egen betydelse för strukturerna. Insikterna ger en friare syn på elevers möjligheter och förmågor, vilket i sin Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar tur kan rendera både pojkar och flickor modet att vara gränsöver- skridande (2003). Att projekten skulle innefatta lärarna var dock egentligen inte förenligt med uppdragets intentioner. Delegationen för jämställdhet i förskolan Delegation för jämställdhet i förskolan arbetade (direktiv 2003:101). Delegationens uppdrag var i korthet att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Delegationen hade även till uppdrag att fördela medel till olika jäm- ställdhetsprojekt inom förskolan. Delegationen drog slutsatsen att det inte var fel på förskolans styrdokument, utan att det var mer kunskap om jämställdhet som behövdes (SOU 2006:75). Delegationen betonade främst behovet av insatser för kompetensutveckling och vikten av att lärarutbild- ningen och lärosätena tydligare skulle betona jämställdhet och genusteori. Delegationen föreslog även att och Myndigheten för skolutveckling skulle få i uppdrag att ta fram lärande exempel och stödmaterial samt ta fram verktyg för jämställdhetscertificering av förskolor, som en del av kvalitetsarbetet. Slutligen betonade dele- gationen att måste låta jämställdhetsperspektivet genomsyra inspektionsverksamheten. fattade regeringen ett antal beslut som rörde jäm- ställdhet i skolan. Det mest omfattade uppdraget fick Myndigheten för skolutveckling (U2006/9049 S). Efter myndighetens nedlägg- ning övertogs uppgiften av . Uppdraget består av fem delar och innebär huvudsakligen att myndigheten ska genomföra kompetensinsatser för skolans personal kring både generella jämställdhetsfrågor, sex- och samlevnad, hedersrelaterat våld och förtryck samt hälsofrågor. Totalt avsatte regeringen till myndighetens disposition. Uppdraget ska avrapporteras till . Jämställdhet i skolan – reglering, tillsyn och särskilda satsningar och Myndigheten för skolutveckling har tagit fram flera stödmaterial om arbetet med jämställdhet i skolorna. Exempelvis fick Myndigheten för skolutveckling tillsammans med uppdraget att se och diskutera filmen ! i årskurs 6–9 under /05. 2.7 Sammanfattning och analys Den relativt omfattande regleringen av jämställdhet i skolan, och de verktyg som tillhandahålls för att regleringen ska efterlevas, ger uttryck för höga ambitioner. Skollagstiftningen ställer bland annat krav på att alla elever oavsett kön ska ha lika tillgång till utbildning och på att kränkningar av elever ska förhindras. Även diskrimi- neringslagstiftningen är tillämplig i skolan, och där finns bland annat ett förbud mot kränkningar på grund av kön. Arbetsmiljölag- stiftningen kan också i vissa fall aktualiseras vid brister i jämställd- het, till exempel vid sexualiserade kränkningar. De formella kraven på jämställdhet är tillgodosedda i – det är i vårt land en självklarhet att flickor och pojkar har samma formella rätt till utbildning. Men på den reella jäm- ställdhetens område finns en hel del problem i den svenska skolan. Med reell jämställdhet avses här flickors och pojkars möjligheter att i tanke och handling uppfylla sina intressen och ambitioner med skolgången, utan hinder av stereotypa föreställningar om kön. Skolan ska aktivt uppmuntra elever att våga tänka större och annorlunda kring sina intressen och val, än vad som följer av de traditionella könsmönstren. Bristerna i den reella jämställdheten är av olika slag, mer eller mindre frekventa, och allvarliga på olika sätt.