sou · GXB385 · 2009-11-05 00:00:00 — Handledare eller lärare har normalt inte sådan befogenhet. 5.11Statsbidragets användning och ersättningsfrågan För /09 har betalat ut totalt 91,4 miljoner i särskilt statsbidrag till kommuner, landsting och fristående huvudmän som deltar i lärlingsförsöket. Statsbidrag utgår med per elev och läsår till skolhuvudmannen. Statsbidragen utbetalas per termin av baserat på hur många elever som faktiskt rapporterats ha övergått till lärlingsplats, alltså inte på antal tilldelade platser. Skolhuvudmannen beslutar hur statsbidraget används och fördelas på bl.a. handledarutbildning, förvaltningskostnader och ersättning till företag mm. Fristående huvudmän har rekvirerat 51, 2 miljoner och kommuner och landsting har rekvirerat 40,1 miljoner. I bilaga 4 redovisas i diagramform vad kommuner och landsting har redovisat i sin uppföljning av statsbidragets användning (diagram 1) och vad de fristående huvudmännens använt bidraget till (diagram 2). Uppföljningen av statsbidragets användning visar att såväl kommuner som fristående huvudmän har redovisat att de har använt störst andel av statsbidraget till lönekostnader. Nästan hälften () av statsbidraget har av de kommunala huvudmännen använts till huvudmännens personalkostnader, motsvarande uppgift för de fristående huvudmännen är . Det är dock en betydligt större andel av statsbidraget som kommunerna har redovisat att de har använt till löner. Man kan notera att även Baggiums redovisning i större grad innehåller kategorier som är övergripande satsningar. Det innebär att andelen lönekostnader för de fristående huvudmännen förmodligen borde vara något högre än vad som har angetts. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning Uppföljningarna visar att det i huvudsak är kommunernas lönekostnader för undervisning, planering, utveckling och samordning av försöksverksamheten. De fristående huvudmännen har också beskrivit att det rör sig om liknade tjänster som de kommunerna har angett: lärlingssamordnare, planering och utveckling av försöksverksamheten, rekrytering av arbetsplatser. En del huvudmän uppger att det behövs personal till undervisning i mindre grupper, studiecirklar och extra lärare till undervisning av kärnämneskurserna för att de är annorlunda jämfört mot de övriga kurserna. En kommun beskriver följande: Många elever förutsatte en förstärkning av personalresurserna vilket är den största posten av statsbidragets användande. I uppföljningen framgår det att en vanlig personalkostnad är att skolorna behöver en eller flera anställda (lärlingssamordnare) till administration, uppföljning, att göra regelbundna besök på arbetsplatserna och ibland till att anskaffa praktikplatser. av friskolornas bidrag har använts till administration och information vilket innefattar kostnader som huvudmännen har beskrivit som administrativa kostnader, marknadsföring, information och resekostnader. En lika stor andel av bidraget, , har hos fristående huvudmän använts till kompetensutveckling. Kategorin kompetensutveckling innefattar kompetensutveckling för lärare, men inbegriper inte handledarutbildning. Frågan om ersättningens storlek till de arbetsplatser som tar emot elever i lärlingsutbildningen har uppmärksammats från många håll under arbete. Frågan är komplex och synen på ersättning och dess storlek skiljer sig åt både mellan olika branscher och mellan stora och små företag. Ersättningen från skolhuvudmannen till arbetsplatsen varierar från ingen ersättning alls till (mera sällsynt) en nivå som nästan motsvarar full kompensation för de kostnader företaget anser sig ha. Det senare gäller i första hand vissa traditionella hantverksutbildningar. uppföljning visar att av det totala bidraget som gått till kommunala huvudmän har använts till att ersätta företag som är delaktiga i försöksverksamheten och till att ersätta handledare för förlorad arbetsinkomst. För de fristående huvudmännen har mindre än en procent av bidraget använts till att ersätta företag. Cirka en procent av bidraget har av de fristående huvudmännen använts till att ersätta handledare. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning Många av de kommuner som har valt att ersätta företagen skriver att det är på grund av att de vill kompensera för eventuella merkostnader som företaget har belastas med. Till exempel skriver en kommun att man är en liten ort med små företag och därför har de valt att ersätta företagen i ganska stor omfattning för att företagen ska kunna ta emot eleverna. En annan kommun som har använt nästan hela statsbidraget till att ersätta företagen beskriver följande: Genom ett avtal mellan respektive företag och skolan anges vad företaget skall/bör använda pengarna till under den innevarande terminen i syfte att stärka elevens yrkeskompetens. I avtalet står det klart angivet vilka skyldigheter som företaget innehar samt skolan. Tanken är att företaget själva avgör i samråd med handledaren i skolan vilka specifika yrkeskunskaper som eleven behöver och vilka extra kurser/fortbildningar som detta innebär. Kostnaderna för dessa kurser/fortbildningar samt material står då företaget för. Nationella lärlingskommittén utvecklar sin syn på frågan om ersättning till arbetsplatser under förslag, avsnitt 8.2. Posten elevkostnader har utgjort av kommunernas statsbidrag. Kostnader för elevrelaterade inköp är betydligt mer framträdande hos kommunerna jämfört med hos de fristående huvudmännen. Det har gått till utgifter som i huvudsak innefattar elevens praktiska behov som exempelvis verktyg, arbetskläder, skyddsutrustning, matersättning, resebidrag och datorer. En förklaring till att flera huvudmän har köpt in verktyg, arbetskläder m.m. kan vara att det i högre utsträckning krävs sådan utrustning till eleverna när halva utbildningstiden är arbetsplatsförlagd. Kategorin utbildningskostnader utgör utgifter för kurser, läromedel och övriga kostnader (driftskostnader, lokaler, maskinhyra, nätverksträffar m.m.). Cirka en tiondel av statsbidraget har hos både kommuner och fristående huvudmän använts till sådana inköp. Tre kurser/läromedel som flera kommuner har angett att de har köpt in är: heta arbeten, lärling i butik och IUC i . av statsbidraget är planerade kostnader som huvudmännen ej har specificerat vid uppföljningen. Vissa huvudmän har angett att de tänker använda en andel av statsbidraget 2 och år 3. Ytterligare ett exempel är följande: Resterande pengar finns på ett konto för lärlingsutbildningen och kommer i första hand att användas till de kostnader företagen haft för våra elever. Beslut hur vi skall gå tillväga tas på nästa lärlingsråd den 25 sep- Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning Där kommer vi även att ta upp hur vi använder eventuellt resterande medel. av det totala statsbidraget har inte redovisats. Anledningen till detta är flera. I några få fall har elever avbrutit utbildningen efter och huvudmännen har därför inte redovisat hela bidraget. En annan orsak är att huvudmännen ännu inte riktigt kan överblicka vad det totala bidraget kommer att användas till. I bilaga 5 redovisas i diagramform de redovisade utgifterna i olika kategorier, där Diagram 1 redovisar kommuner och landstings användning av statsbidraget och Diagram 2 motsvarande för de fristående skolorna 2008/09 (Källa : , 2009). Kommittén anser att den arbetsplatsförlagda utbildningen, inklusive ersättningsfrågan, inte bör regleras centralt men däremot att man i samband med att avtal ingås mellan skolhuvudman och arbetsplats alltid bör ta upp och reglera denna fråga. Av de diskussioner som lärlingskommittén fört framkommer en ganska enhetlig syn från avnämarnas sida om att ersättning ska utgå men att dess storlek kan förhandlas fram lokalt mellan skolhuvudman och företag beroende på omfattning och om flera företag deltar i lärlingens utbildning. Skolorna rapporterar däremot få fall av ersättning till företagen för deras insats. De har heller inte upplevt att detta är ett krav från företagen. Däremot förekommer ersättning för utrustning till eleven, ersättning för branschförlagda kurser inom speciella moment eller köpt examination av branschföreträdare etc., som framgått i redovisningen. Handledarutbildning sker normalt genom skolhuvudmannens försorg. Ett särskilt statsbidrag kan inom försöksverksamheten utgå med högst per handledare för huvudmannens utbildningskostnader. Statsbidraget ska användas för att utbilda lärare och syftar till att öka lärarnas kompetens att i sin tur utbilda handledare på arbetsplatser. Bidraget får dock även användas direkt för huvudmannens egen utbildning av handledare. Bidrag får enligt förordningen däremot inte lämnas för att användas som ersättning till arbetsplatsen för den tid handledaren deltar i utbildningen. Det finns heller inga generella regler om att ekonomisk ersättning ska utgå till den enskilde handledaren i samband med sitt åtagande. Det bör därför ha gjorts en överenskommelse om villkor och eventuella ersättningar för handledarna innan diskussionerna tas upp med skolan och avtal skrivs och eleven tas emot. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning Eleven följer arbetet på arbetsplatsen men har normalt inget anställningsförhållande. Lön bör därför inte utgå på arbetsplatsen. Arbetar eleven , lov eller övrig tid föreligger ett anställningsförhållande med de regler som gäller då. Dessa frågor kommer närmare att följas av den nya . med ett trettiotal Praktiska Gymnasier runt om i landet har en dominerande roll som skolhuvudman inom lärlingsförsöket. De har en uppläggning av sitt utbildningskoncept som innebär att nästan hela deras verksamhet har kommit att klassificeras som lärlingsutbildning. Den organisationsform som de byggt upp innebär också att de kan individualisera elevens studieuppläggning. Baggium utbildning AB:s statsbidrag utgör av det totala statsbidraget till de fristående huvudmännen. Det innebär bland annat att flera utgiftslag enbart härstammar från Baggiums redovisning av vad de har använt statsbidraget till. När det gäller Baggiums kostnader för lönekostnader uppger de bland annat att det är tjänster som utbildningskonsulent, , pedagogisk projektledare samt utvecklingsledare som arbetar med att utveckla formerna och verksamheten inom deras lärlingsutbildning. Det bör dock noteras att kategorierna; branscharbete, internationalisering, utveckla APU-formerna, fördjupning av den arbetsplatsförlagda utbildningen innefattar utgifter för personal men som inte har särredovisats. Det är framförallt Baggium som speglar de som har använts till kompetensutveckling och handledarutbildning. Exempel på kompetensutveckling som Baggium har genomfört är att de ämnar öka andelen behöriga lärare. De beskriver bland annat att de har ett samarbete med för att kunna erbjuda yrkeslärare en formell lärarbehörighet. Baggium har även genomfört andra fortbildningsinsatser till både behöriga och obehöriga lärare med syftet att ge läraren ökad kompetens och förståelse för lärlingsutbildningen. Exempelvis kan det vara att personal har deltagit i konferenser och seminarier. Utmärkande för de fristående huvudmännens nyttjande av statsbidraget är de tre åtgärder som Baggium har genomfört och som i huvudsak berör den arbetsplatsförlagda utbildningen. Erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har av bidraget använts till att utveckla formerna för den arbetsplatsförlagda utbildningen, fördjupning av kvaliteten av den arbetsplatsförlagda utbildningen och internationalisering. Kategorin fördjupning av arbetsplatsförlagd utbildning är en åtgärd som enbart Baggium har beskrivit. Denna kategori innebär bland annat merkostnader för fördjupning av kunskapsuppföljningen av den arbetsplatsförlagda utbildningen samt ett påbörjat arbete med framtagande av nya mallar. Inom denna kategori finns vissa personalkostnader som inte har särredovisats. Kategorin internationalisering är även den en satsning som enbart berör Baggiums statsbidrag. Detta är kostnader som har att göra med att Baggium arbetar med andra länder som har lärlingsliknande utbildningar där det sker ett erfarenhetsutbyte samt att Baggium skickar elever på praktik utomlands. Även här finns det utgifter för lönekostnader då Baggium beskriver att de har anställt en utbildningskonsulent i . Även fördjupningen av utbildningsinnehåll är en satsning som enbart Baggium har redovisat. Baggium beskriver följande: Det är bland annat kostnader för interna och externa nätverksträffar, extra elevträffar och aktiviteter (ex. träffades samtliga skolors elevråd tillsammans för utbildning) samt vissa resekostnader som annars inte skulle ha funnits. Här ligger även en extra satsning på personal i syfte att förbättra lärlingsutbildningarnas kvalitet. 6.1Regional samverkan mellan huvudmän och företag/branscher? För att gymnasial lärlingsutbildning ska komma till stånd fordras en nära och väl utvecklad regional och lokal samverkan mellan skolhuvudmännen och de branscher/företag som ska ta emot och utbilda lärlingar. I våra direktiv ingår att stimulera huvudmän och företag/branscher till regional samverkan mellan skola och arbetsliv. Inom vissa regioner finns redan ett regionalt samarbete etablerat avseende lärlingsutbildningen, t.ex. och . Vi har påbörjat ett kartläggnings- och utvecklingsarbete med analys inom detta område som närmare kommer att presenteras i vår nästa delredovisning. Eventuellt kommer vissa resultat att publiceras på vår hemsida. 6.2Jämnare könsfördelningen inom lärlingsutbildningen Nationella lärlingskommittén har i uppdrag att uppmärksamma vilken roll försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning kan spela när det gäller att värdera utbildningen ur ett jämställdhetsperspektiv, till exempel i vilken mån verksamheten bidrar till att minska könsstereotypa utbildningsval. Gymnasieskolans studievägar är liksom arbetsmarknaden i sig starkt könsuppdelad. Ett av att utbildningsväsendets uppdrag gäller att skapa förutsättningar för en likvärdig utbildning i perspektiven socialisation och genus. Flera undersökningar visar att genusmönster är vanliga inslag i organisationers liv. Dessa relationer kan också vara indirekta skapade via marknader eller media. Skapandet av genusrelationer sker oavbrutet i vardagen men vi är inte fria att skapa dem utan de är hårt styrda av både synliga (lagar) och osynliga (normer och värderingar) regler. Dessa mönster är dock inte för evigt cementerade utan de går att förändra men förändringen bjuder på motstånd. har begreppet jämställdhet varit vägledande inom politiken med innebörd män och kvinnor ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter. Makt och inflytande ska fördelas jämt och samma möjlighet till ekonomiskt oberoende ska gälla för både män och kvinnor. Även arbetsmarknaden ska oavsett kön erbjuda samma villkor, förutsättningar och utvecklingsmöjligheter. (2009) har i ett aktuellt examensarbete undersökt vilka möjligheter till lärande, förbättrade studieresultat och otraditionella yrkesval som finns i försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning genom att beskriva och förstå de upplevelser av lärande, socialisation och genusmönster som elever, handledare och lärare har inom försöksverksamheten. är ute efter att skapa underlag för en skolutvecklingsprocess inom flera olika områden av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Vi lyfter här i brist på egen emperi fram Holms resultat i fråga om genusmönster och otraditionella yrkesval. Att starta en försöksverksamhet med yrkesutbildning utan att anlägga ett genusperspektiv är sett till skolans styrdokument en omöjlighet anser . Därför har han undersökt om lärlingsutbildning som studieformen underlättar otraditionella val av yrken eller om den cementerar redan gällande ordning och om studieformen kan fungera som utgångspunkt för ett jämställdhetsarbete. Resultaten av enkäten som riktades till en liten grupp (40 st.) elever, handledare och lärare visar att bland eleverna upplever av flickorna att studieformen underlättar val av otraditionellt yrke. Pojkarna håller bara med till hälften. Även bland handledarna är bilden densamma, kvinnliga handledare anser i större utsträckning än manliga handledare att lärlingsutbildning underlättar brytande av genusmönster. Men som hel grupp är handledarna övervägande positiva till studieformens möjligheter att bryta rådande ordning. Lärarna är lite mer tveksamma, endast hälften tror på lärlingsutbildning som en väg mot mer otraditionella val av yrken sett i ett genusperspektiv Sammantaget visar resultatet att studieformen upplevs ge ökade möjligheter till otraditionella val av gymnasieutbildning och att de flesta deltagarna upplever jämställdhet i den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen då det inte underlättar att vara just flicka eller pojke när det kommer till gemenskap och arbetsuppgifter. Holms egen tolkning av resultaten är att lärlingsutbildning trots sitt historiskt sett belastade namn både ger möjlighet att bryta rådande ordning av genusmönster när det gäller val till gymnasieskolans yrkesprogram och att studieformen i sig kan innebära större jämställdhet i arbetslivet. Även kommentarerna i enkäten lutar åt att lärlingsutbildning underlättar otraditionella val med den genomgående förklaringen att utbildningsformen medför att grupptrycket minskar på eleverna. Det verkar som om lärlingsutbildning är en form av yrkesutbildning som har inneboende möjligheter till att bryta genusmönster genom att eleverna får lättare att göra val av yrkesutbildning som inte kopplas till grupp av jämnåriga. Det blir intressant att följa den fortsatta utvecklingen. Kommer den potential denna undersökning visar på att utvecklas vidare eller kommer allt gå tillbaka? En viktig faktor kan säkert vara hur man genomför den skolförlagda delen; i form av egna lärlingsklasser, där olika yrkesprogram ingår, eller integrerade i ordinarie klasser. Vid friskolan Hantverksakademien, där en omfattande hantverksorientering inleder studierna och eleven får prova flera yrken innan sitt slutgiltigt val, har utvecklingen lett till att i första hand flickor som valt traditionella flickprogram ändrat sig till mer otraditionella program såsom, svetsare, snickare och målare. Man menar att utbildningen är lika framgångsrik för båda könen och i det fall något problem uppstår är det inte könsrelaterat. Även inom bageri/konditori lyfts jämställdhetsperspektivet fram. har flickorna dominerat antagningen men andelen pojkar ökat. I försöksverksamheten är det något fler pojkar än flickor som deltar. Preliminära uppgifter från uppföljning tyder tyvärr på att den potential lärlingsutbildningen kan ha i detta avseende inte har utnyttjats fullt ut. Jämför vi de olika programmens siffror för andel kvinnor och män bland nybörjare finner vi att lärlingsutbildningen ligger dåligt till. I sju av tretton program har lärlingsutbildningen lägre andel av underrepresenterat kön än på de nationella program, i två av de tretton är de jämbördiga. Endast i fyra program är lärlingsutbildningen bättre när det gäller att rekrytera elever från underrepresenterat kön. Det gäller handel- och administration, hotell- och restaurang, livsmedelsprogrammet och hantverksprogrammet, vilka ju inte tillhör de mest traditionellt könsuppdelade programmen. Inom pågår arbetet med ett regeringsuppdrag om jämställdhet, där bl. a. uppföljning av gymnasieskolans studievägar Kommittén kommer att försöka samordna sin studie av lärlingsförsökspopulationen med det arbete genomför i detta sammanhang. Resultatet kommer att redovisas i Kommitténs andra betänkande, 2010. 6.3Behörighet för vidare studier Frågan om omfattningen av kärnämnena, eller gymnasiegemensamma ämnen, har diskuterats livligt. I försöksverksamheten ingår en mindre omfattning av kurser som inte leder till grundläggande behörighet för högskolan. Som framgått av redovisningen av försöksverksamheten har ändå flertalet huvudmän valt att organisera utbildningen så att eleverna utan särskilda val kan uppnå denna behörighet. Kommittén vill också lyfta en annan fråga som är lika väsentlig eller kanske t o m för många yrkeselever känns ännu angelägnare, nämligen behörigheten till utbildningar. Det är viktigt att den grundläggande yrkesutbildningen inte skapar nya återvändsgränder när nu ett helt nytt yrkesutbildningskoncept öppnar sig. Det finns därutöver en rad yrkesspecifika utbildningar på olika nivåer både nationellt och internationellt för den som genomgått en yrkesinriktad grundutbildning och som ytterligare vill höja sin yrkesskicklighet och kompetens inom yrket. Detta fordrar dock oftast väl dokumenterad praktik från yrkeslivet. 6.4Lärlingselever på Individuella program Intagningen till lärlingsutbildningen i försöksverksamheten bygger på att eleven har genomgången grundskola med behörighet till gymnasieskolans nationella program. En återkommande när det gäller lärlingsutbildning har handlat om eleverna på det individuella programmet och deras rätt och möjligheter att få delta i gymnasial lärlingsutbildning. är regelsystem och behörighetskraven mycket entydiga i detta avseende. En grupp elever som är speciellt intressanta ur denna synvinkel är PRIV-elever som i vissa fall följer ett lärlingsupplägg inom IV för att sedan gå över till försöksverksamheten sedan de fullföljt ej avklarade grundskolekurser och uppnått behörighet. Detta sker bl.a. inom som har obehöriga elever men som även har en betydande kompetens inom förebyggande området m.m. Förslag till avveckling av IV-programmet och tillskapandet av fem särskilda program med olika åtgärder som stöder elever som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program, inklusive lärlingsutbildningen, har framlagts av . I vissa av dessa åtgärder ingår yrkesutbildningsinslag. 6.5Lärlingsutbildning i andra former, gesällprov m.m. Inledningsvis beskrev vi lärlingsutbildningens historia och dess betydelse inte minst inom hantverkssektorn. Modellen med lärling, gesäll och mästare har fortsatt att leva kvar inom många hantverksyrken fram till nutid och även fått en renässans. Det finns numera även en permanentad lärlingsutbildning för vuxna i hantverk med två utbildningsanordnare, , , som ansvarar för utbildningen i och Stiftelsen i , med ansvar för landet i övrigt. Denna utbildning kommer att inrymmas under . Det är således en eftergymnasial utbildning med avslutad gymnasieutbildning eller motsvarande som antagningskrav liksom erfarenhet av yrket. Utbildningen omfattar högst och den studerande är lärling i företag. En stark infärgning av teori sker i det praktiska lärandet, med teori av totalt 80 v. Ersättning utgår till det utbildande företaget. Utbildningsbevis utfärdas efter avslutad 80 v period och utbildningen är berättigad till studiestöd. är hantverksyrkenas kompetensbevis efter avslutad grundutbildning i yrket. Det handlar normal om betydligt högre krav än vad grundutbildningen vid en gymnasieskola kan ge. Utbildningen kan dock ha genomförts inom t.ex. gymnasieskolans olika program, lärlingsutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning eller andra (bransch-) utbildningar. Även utländska utbildningar kan godtas efter validering i varje enskilt fall av respektive bransch/yrkesorganisation. Utbildningarnas längd varierar mellan 3–beroende på bransch. Inom vissa yrken når man "färdigutbildning" efter ett visst antal timmar i yrket. För t.ex. målaryrket är timantalet 6 800. I andra yrken krävs treårig gymnasieutbildning samt praktik i ett hantverksföretag. Gesällbrev kan erhållas inom mer än 75 olika yrken och utfärdas mellan 800 och 1 000 Gesällbrev i . Gesällbrev finns i ett flertal europeiska länder. Utdelning av Gesällbrev sker ofta vid årliga, festliga arrangemang, arrangerade av föreningar, branscher eller i samband med skolavslutningar där flera gesäller får sina brev. Stiftelsen ansvarar på uppdrag av Hantverksråd för hanteringen av Gesäll & Mästarbrev för hela landet. Mästarbrev för hantverkare har en mycket lång tradition i och .