sou · GXB386 · 2009-10-19 00:00:00 — 9.Utökning av kundgrupp och effektivisering av gemensamma verksamhetsstöd etablerade under etapp 1: Etablerade verksamhetsstöd inleder eventuellt förberedande aktiviteter för frikoppling (i enlighet med beslutad modell) från kärnverksamhet inom myndigheter, utökar sin tjänsteleverans till flera kunder samt effektiviserar sin egen verksamhet genom process-, organisations- och systemutveckling. 10.Respektive värdmyndighet etablerar andra etappens gemensamma verksamhetsstöd. Verksamhetsstöd och myndighetsgrupp inom etapp 2 genomgår samma aktiviteter som för etapp 1 . 11.Centralt organ (t.ex. ) mäter effektivitets- nuvärden inklusive stora och medelstora myndigheter inom etapp 1 och 2: Samma aktiviteter som genomförs för etapp 1. 12.E-delegationen utvärderar och detaljerar och Regeringen beslutar om eventuella justeringar i genomförandeplanen: Samma aktiviteter som . föreslås fokus ligga på att frikoppla (i enlighet med beslutad modell), effektivisera och expandera redan etablerade verksamhetsstöd under etapp 1 och 2 samt inleda etablering av tredje och sista etappen av nya gemensamma verksamhetsstöd. Följande aktiviteter föreslås: 13.E-delegationen koordinerar och följer upp genomföranden samt säkrar kompetensöverföring. 14.Frikoppling (enligt beslutad modell), utökning av kundgrupp och effektivisering av gemensamma verksamhetsstöd etablerade under etapp 1 och 2. 15.Respektive värdmyndighet etablerar tredje etappens gemensamma verksamhetsstöd. 16.Centralt organ (t.ex. ) mäter effektivitetsnuvärden för etapp 3. 17.E-delegationen utvärderar och detaljerar och Regeringen beslutar om eventuella justeringar i genomförandeplanen. föreslås fokus ligga på att optimera verksamhetsstöd etablerade i etapp 1 samt frikoppla (i enlighet med beslutad modell) och ytterligare effektivisera verksamhetsstöd etablerade i etapp 2 och 3. Samtliga gemensamma verksamhetsstöd föreslås under detta år vara etablerade. Följande aktiviteter föreslås: 18.E-delegationen koordinerar och följer upp genomföranden samt säkrar kompetensöverföring. 19.Optimering av leveransmodell för gemensamma verksamhetsstöd etablerade under etapp 1. 20.Fortsatt frikoppling, utökning av kundgrupp och effektivisering av gemensamma verksamhetsstöd etablerade under etapp 2 och 3. 21.Centralt organ (t.ex. ) mäter effektivitetsnuvärden. 22.E-delegationen utvärderar och detaljerar och Regeringen beslutar om eventuella justeringar i genomförandeplanen. föreslås fokus ligga på att optimera verksamhetsstöd etablerade i etapp 1 och 2 samt ytterligare frikoppla (i enlighet med beslutad modell) och effektivisera verksamhetsstöd etablerade i etapp 3. Avslutningsvis sker även /2015 över- lämning av E-delegationens koordinerande ansvar. Föreslås följande aktiviteter föreslås: 23.E-delegationen koordinerar och följer upp genomföranden samt säkrar kompetensöverföring. 24.Optimering av leveransmodell för gemensamma verksamhetsstöd etablerade under etapp 1 och 2. 25.Fortsatt frikoppling, utökning av kundgrupp och effektivisering av gemensamma verksamhetsstöd etablerade under etapp 3. 26.Centralt organ (t.ex. ) mäter effektivitets- nuvärden. 27.E-delegationen utvärderar och detaljerar och Regeringen beslutar om eventuella justeringar i genomförandeplanen. 28.E-delegationen lämnar över koordinerande ansvar: Aktiviteten syftar till att definiera behov av permanent koordinerande styrforum i samband med slutförandet av E- delegationens uppdrag per , 2014. Aktiviteten föreslås innehålla följande delaktiviteter: Definition av eventuellt behov och mottagare av koordinerings- ansvar efter , 2014. Planering av överlämnande/avslutande av E-delegationens koordineringsuppgifter. Verkställande av överlämnande/avslutande av E-delegationens koordineringsuppgifter. För införandet av gemensamma verksamhetsstöd föreslås uppfölj- ning av definierade mål och delmål med hjälp av mätetal och indikatorer. Uppföljning av införandet av föreslagen verksamhets- modell för gemensamma verksamhetsstöd bör genomföras på två nivåer: 1.Verksamhetsmodellsnivå: Total aggregerad nivå omfattande samtliga gemensamma verksamhetsstöd. Denna uppföljning koordineras av E-delegationen. 2.Per gemensamt verksamhetsstöd: Denna uppföljning ansvarar verksamhetsstöden för i samarbete med Ekonomistyrnings- verket. Uppföljning av övergripande verksamhetsmodellsnivå E-delegationen ansvarar för att koordinera den övergripande uppföljningen . E-delegationen samarbetar förslagsvis med och etablerat projektkontor för den operativa koordineringen. Insamling av mätetalen sker genom att respektive departement (alternativt och etablerat projektkontor) samlar in och rapporterar data för sina verksamhetsstöd och myndigheter till E-delegationen och koordinerade organ. E-delegationen analyserar utkomsten utifrån definierade målvärden och rapporterar sedan vidare information till Regeringen på halvårsbasis. Följande mätetal föreslås: Bilaga 6 SOU 2009:86 A1.2 Andel myndigheter som är anslutna till Andel myndighetsanställda som är anslutna till Realiserad besparing sedan etablering Verklig besparing jämfört med plan Aggregerat Nöjd Kund Index (NKI) Aggregerat Nöjd Medarbetar Index (NMI) För respektive mätetal definieras målvärden . Måltalen följs upp på aggregerad nivå och kan vid behov justeras på årsbasis. Måltalen A1.1, A1.2, A1.3 och A2.1 bör detaljeras och valideras parallellt med detaljering av kommande genomförande- planer. Målvärden för övriga mätetal (A2.2, A3.1, A3.2 och A3.3) kan först definieras när basnivån för respektive mätetal har analyserats. Detta föreslås ske parallellt med etablering av första vågen verksamhetsstöd 2010. Uppföljning per gemensamt verksamhetsstöd Nedanstående mätetal och målvärden föreslås för operativ upp- följning av respektive gemensamt verksamhetsstöd. Verksamhets- stödet ansvarar för att följa upp definierade mätetal i syfte att kontinuerligt förbättra verksamheten. Uppföljning och förbättringsarbete drivs inom respektive verksamhetsstöd av dess ledning och kundservicefunktion. Mätetal rapporteras även, via departementet (alternativt och etablerat projektkontor), till E-delegationen för total konsolidering enligt ovan. Mätetal som föreslås följas upp per gemensamt verksamhets- stöd är: SOU 2009:86 Bilaga 6 Realiserad besparing sedan start Verklig besparing jämfört med plan Nöjd Kund Index (NKI) Nöjd Medarbetar Index (NMI) Effektivitet B4.1 Leverantörsfakturor per årsarbetskraft och år inom (Kostnad och verksamhetsstöd (Ekonomi) Kvalitet) B4.2 Kundfakturor per årsarbetskraft och år inom verksamhetsstöd (Ekonomi) B4.3 Antal kundmedarbetare per årsarbetskraft och år inom verksamhetsstödets HR-funktion (HR) B4.4 Antal löneutbetalningar per årsarbetskraft och år inom verksamhetsstödets funktion för löneadministration (HR) Respektive verksamhetsstöd ansvarar för måluppfyllnad av mätetal. Verksamhetsstöd ska på årsbasis till departementet och E-delega- tionen redogöra för eventuella avvikelser från uppsatta mål samt vid behov föreslå justering av framtida mål. Verksamhetsstödens uppföljning bör koordineras med . Vidare, bör existerande arbete med effektivitets- uppföljning via nyckeltal återanvändas i högsta möjliga grad. Detta avsnitt beskriver kvantitativa och kvalitativa konsekvenser av föreslagen lösning och genomförandeplan för koncentration av administrativa stödtjänster. Även risker, förutsättningar och föreslagna åtgärder för framgångsrikt införande behandlas. Nyttokalkylen uppskattar den kvantitativa besparingspotentialen av införandet av verksamhetsstöd. Kalkylen innehåller tre huvud- delar enligt figuren nedan: bas/nuläge, effektiviseringar samt investeringar/kostnader. Det bör betonas att värdet av eventuell outsourcing ej är medtagna i beräkningarna. Dessutom, realise- ringstidpunkten för de kvantitativa effekterna följer genom- förandeplanen, en förändring av planen får således effekt på när nyttor och kostnader uppstår. Kvantitativa effekter har estimerats genom antaganden som diskuterats och validerats i arbetsgrupps- möten samt stämts av med ESV, Kammarkollegiet och Finans- departementet. Besparing enligt förväntat scenario Basen för beräkningarna, dvs. Effektivisering av aktiviteter som Investeringar och kostnader för och anslutande av myndigheter Nyttokalkylens övergripande metod bygger på att en genomsnittlig besparingspotential beräknas per myndighet och grupp. Därefter extrapoleras besparingen till att inkludera samtliga berörda myndigheter. För analysen finns tre grupper av myndigheter: 1.Stora myndigheter (över 10 000 anställda) (totalt 5 myndigheter) 2.Medelstora myndigheter (100–10 000 anställda) (totalt 129 myn- digheter) 3.Små myndigheter (mindre än 100 anställda) (totalt 89 myndigheter varav 40 redan hanteras av Kammarkollegiet) Till grund för beräkningen/nuläget används arbetsgivarstatistik från . Metoden för beräkning av nyttor för medelstora och stora myndigheter är identisk. Metoden som använts för små myndigheter beskrivs i ett separat avsnitt. Inom ramen för analysen ingår tre processer inom Ekonomi och tre processer inom HR. estimeras 5900 årsarbetskrafter arbeta inom de berörda processerna inom Ekonomi och HR-administra- tion för samtliga myndigheter enligt uppskattning utifrån BESTA13. Inom de berörda processerna för Ekonomi har följande kategorier inom BESTA summerats och fördelats: 3 433 (redovisningsekonomer m.fl.), 4 210 (bokförings-, redovisnings- och ekonomiassistenter), av arbetsområde 2 419 (övriga kvalificerade ekonomer/handläggare), samt 48 (ospecificerade). För HR har löneadministratörer, löne- och personalassistenter, lönekontorister m.fl. samt arbetsområde 47 (ospecificerade) använts. Följande kategorier har inte inkluderats i basen för beräkningarna: 1 231 (ekonomichefer och administrativa chefer), 2 411 (kvalificerade ekonomihandläggare budget och analys), 1 231 (chefer nivå 5 och 6 inom Ekonomi), 1232 (personalchefer), 3 462 (hälsopedagoger/ friskvårdskonsulenter) samt 1232 (chefer nivå 5 och 6 inom HR). Totalt summerar detta till ungefär 3 200 årsarbetskrafter inom berörda processer inom Ekonomiadministration (1,av samtliga anställda) och 2 700 årsarbetskrafter inom HR-administration (1,av samtliga anställda). Ingen underliggande tillväxt i antal årsarbetskrafter antas14. Utifrån insamlade data från de 12 myndigheter i nulägesanalysen har en procentuell fördelning av årsarbetskrafter inom berörda processer tagits fram. Estimaten har därefter validerats genom att jämföra med BESTA. Fördelningen inom de 6 berörda processerna ser ut som följer: Ekonomi: ~3 200 årsarbetskrafter (nedan benämnda åa) -Redovisning & Rapportering: ~1 300 åa () -Leverantörsreskontra: ~1 600 åa () -Kundreskontra: ~300 åa () HR: ~2 700 årsarbetskrafter (nedan benämnda åa) 13Källa: Uppgifter från . 14Basen i antalet årsarbetskrafter kan komma att påverkas av andra pågående projekt. -Rekrytering & kompetensplan. : ~950 åa () -Löneadministration: ~800 åa () -HR support: ~850 årsarbetskrafter () Kostnaden för en årsarbetare är beräknad till 640 Tkr vilket är faktiskt genomsnitt för referensgruppen enligt den kvantitativa analysen (inkluderar sociala, pensions- och arbetsplatskostnader). En jämförelse med tidigare gjorda beräkningar visar att detta är ett konservativt antagande. Till exempel används i rapporten 2007:33 en högre kostnad per årsarbetare15. Naturlig pensionsavgång är estimerad till 20 %16 och diskonte- ringsräntan för kalkylen är satt till . Etablering av antalet verksamhetsstöd styrs av den önskade tids- ramen samt hur många myndigheter som kan anslutas till ett verksamhetsstöd. För kalkylen har antagits att 417 medelstora myndigheter ansluts per verksamhetsstöd och år samt att totalt 7 verksamhetsstöd etableras över tiden, inklusive Kammarkollegiet. Det ska poängteras att det ej kan fasställas hur många verksamhetsstöd som i praktiken kommer att etableras då detta kontinuerligt avgörs utifrån rådande situation. Totalt antas samtliga stora, cirka 120 medelstora och cirka 7018 små myndigheter om- fattas av lösningen. antas 2 verksamhetsstöd etableras, där ett av verksamhetsstöden ansluter 1 medelstor myndighet utöver den egna myndigheten första året och därefter 4 medelstora myndigheter . Övriga verksamhetsstöd antas ansluta en medelstor myndighet första året och därefter 4 medelstora myndigheter . Ett av verksamhetsstöden fokuserar på små myndigheter och antas ansluta 8 små myndigheter . antas ytterligare 3 verksamhetsstöd etableras. Ytterligare 1 verksamhetsstöd beräknas etableras 2012. Verksamhetsstöden antas utföra arbetsuppgifter motsvarande av redovisning och rapportering, av leverantörs- och 15Tänkbara förklaringar till skillnaderna kan vara att 2007:33 Gemensamma lösningar för effektivare administration inkluderar fler overheadkostnader i kostnaden per årsarbetare samt exkluderar stora myndigheter, resulterande i en högre medellön per anställd. 16Baserat på data från 2008 samt ESV 2007:33. 17Enligt intervjuer med de verksamhetsstöd som föreslås etableras under etapp 1. 18Kammarkollegiet har ~40 små myndigheter som kunder med fullserviceavtal. kundreskontra, av löneadministration, av HR-support samt av rekrytering och kompetensplanering. Notera att detta är andelar av de administrativa delarna av stödtjänsterna, business controllers etc. inkluderas ej (i enlighet med upp- skattningarna av bas/nuläge). Metoden för beräkning av besparingspotentialen inom stora och medelstora myndigheter bygger på effektivitetsnyckeltal med utgångspunkt från den nulägesanalys som genomförts på 12 myndigheter samt information om externa högpresterande verksamheter (best practice). Nedan beskrivs de nuvärden och effektivitetsnyckeltal som har använts per process och myndighet. IT (kostnad för HR- och ekonomi- system) Antal leverantörsfakturor och årsarbetskrafter inom leverantörsreskontra Antal kundfakturor och årsarbetskrafter inom kundreskontra Antal årsarbetskrafter inom redovisning och rapportering Antal löneutbetalningar och årsarbetskrafter inom löneadministration Antal årsarbetskrafter inom rekrytering och kompetens- planering som andel av totala antalet årsarbetskrafter inom myndigheten Antal årsarbetskrafter inom HR-support som andel av totala antalet årsarbetskrafter inom myndigheten Kostnad för Applikationer– licenskostnader Kostnad för Service desk Kostnad för Teknisk drift och underhåll Baserat på nuvärden, genomförandeplan och erfarenheter estimeras förväntade kvantitativa konsekvenser enligt följande: A. Effektiviseringar inom verksamheten (primär besparingspotential). Kostnadsbesparingar inom verksamheten uppskattas baserat på data från myndigheterna i nulägesanalysen och har validerats med tidigare erfarenheter. Effektiviseringspotentialen grundar sig främst på det effektivitetsgap som finns mellan myndigheter. Mindre effektiva myndigheter antas effektiviseras till en målnivå (antingen genom anslutning till verksamhetsstöd eller genom intern effektivisering) (se bild). Målnivån i förväntat scenario baseras på nuvarande genomsnittlig effektivitet inom de 4 stora myndighet- erna som har en storskalig hantering inom sina stödprocesser (, , och Försäk- ringskassan) samt den mest högpresterande myndigheten enligt nulägesanalysen19. Verksamhetsstöden antas i målbilden uppnå en effektivitet motsvarande medelvärdet av genomsnittet för de 4 stora myndigheterna och den mest högpresterande myndigheten. Effektiviseringspotential har därefter beräknats som skillnaden mellan nuvarande och framtida effektivitet. 19 Exklusive myndigheter som angivit högre effektivitet än extern Best Practice. Illustrativ bild över möjliga effektivitetsförbättringar Myndigheter med lägre effektivitet lyfts till måleffektivitet De myndigheter med högre effektivitet påverkar besparingspotentialen negativt (konsekvent antagande men ej förväntat utfall) Denna tekniska besparingspotential har sedan validerats mot tidigare erfarenheter av besparingspotentialer från verksamhets- stödskonsolidering från såväl ett kund- som leverantörsperspektiv. Eventuella besparingar genom lönearbitrage från outsourcing har ej inkluderats. # lev.fakturor per åa och år # kundfakturor per åa och år % besparing Red. # medarb./åa – # medarb./åa HR-support – # medarb./åa Ett enskilt verksamhetsstöd beräknas uppnå måleffektivitet det femte året efter etablering. Antagen upprampning av verksamhets- stödets effektivitet till målvärde anges i tabell nedan. Kostnadsbesparingen inom verksamheten förväntas i målbilden efter genomförandet uppgå till . B. Effektiviseringar inom IT (sekundär besparingspotential). Besparingspotential inom IT har uppskattats utifrån analys av skillnad mellan nuvarande modell och övergripande framtida modell. Besparingspotentialen har uppskattats konservativt per kostnadsslag enligt följande: applikationsutveckling -(minskad dubbelutveckling, färre men mer komplexa instanser), applikationsförvaltning -(framför allt minskningar i problem management), licenskostnader -, service desk -(minskat antal användare), teknisk drift och underhåll +-0 % (svårt att bryta ut från nuvarande kostnader) samt infrastruktur +-0 % (svårt att bryta ut från nuvarande kostnader). Besparingarna bygger på konsolidering av nuvarande system. Potentiella systembyten beaktas ej. Vid större systemutvecklingsprojekt som t.ex. väsentliga systemuppgraderingar eller plattformsbyten kommer stora synergier att uppnås via att utvecklingskostnaden sprids på flera användare och myndigheter. Här bör även poängteras vikten av att uppnå standardisering inom verksamhetsstöden för att uppnå besparingar inom IT. Kostnadsbesparingen inom IT förväntas i målbilden efter genomförandet uppgå till . Besparingspotentialen för små myndigheter baseras på uppgifter från Kammarkollegiet som hanterar cirka 40 små myndigheter med fullserviceavtal. Besparingspotential per liten myndighet upp- skattas till och är inkluderad som en mindre andel av de besparingspotentialer inom verksamhet och IT som anges ovan. Investeringsestimaten innehåller liksom effektiviseringsestimaten osäkerhetsfaktorer. Investeringsestimaten beror dessutom i ännu högre grad än effektiviseringarna på val av genomförandemetod; d.v.s. hur många gemensamma verksamhetsstöd som etableras samt hur många myndigheter som ansluts till gemensamma verk- samhetsstöd. För framtagandet av investeringskostnader har två metoder använts. Total investeringskostnad har först estimerats utifrån tidigare erfarenheter. Total investering har satts i relation till förväntad årlig besparing efter genomförande20. Investeringarna estimeras enligt denna metod uppgå till . Därefter har investeringarna validerats genom detaljerade tids- och kostnadsestimat för respektive större delmoment. I huvudsak finns 3 typer av investeringar: 1)övergripande investeringar (detaljering av strategi, genom- förandeplan och uppföljning), 2)investeringar i att etablera ett verksamhetsstöd, samt 3)investeringar i att ansluta myndigheter. Samtliga myndigheter som omfattas av lösningen antas anslutas till ett gemensamt verksamhetsstöd. Detta är ett konservativt antagande då en del myndigheter sannolikt kommer att uppnå erforderliga förbättringar på egen hand. Investeringarna i att ansluta myndigheter inkluderar kostnader både inom kundmyndigheten och inom verksamhetsstödet för att anpassa processer och arbetssätt, kostnader för att anpassa IT- system, samt kostnader för frigörande av personal och nyrekryte- ringar. Kostnader för att anpassa IT-system har estimerats genom att låta två myndigheter med relativt hög grad av vidareutvecklingar i nuvarande system göra uppskattningar av vilka kostnader ett anslutande till gemensamt verksamhetsstöd skulle innebära. Estimaten inkluderar kostnader för att lyfta ut myndighets- specifik funktionalitet från nuvarande system och därefter definiera om erforderliga gränssnitt, migrera data samt testa den nya lösningen och gränssnitt. Eftersom uppskattningarna är osäkra i detta tidiga skede har det högsta av dessa två estimat använts för 20 Jämförelse med en grupp av externa referenser med olika startlägen/grad av centralisering inom Ekonomi och HR innan etablering av verksamhetsstöd. beräkningarna och applicerats på alla myndigheter som ansluts till verksamhetsstöd. I investeringar för att ansluta myndigheter ingår även kostnaden för frigörande av personal samt nyrekryteringar. Antagande har gjorts att all effektivisering resulterar i frigörande av personal samt att av frigjord personal är naturliga pensionsavgångar21. Detta är ett försiktigt antagande eftersom en viss andel av personalen troligen går över för att förstärka kärnverksamheten. Utöver detta har antagits att av de anställda inom gemensamma verksamhetsstöd är nyrekryteringar, med åtföljande kostnader både för frigörande av personal och nyrekrytering. Kostnaden för externa konsulter är baserad på marknadspriser. Interna projektresurser är beräknade som högre än genom- snittlig lönekostnad inom referensgruppen. Kostnad för att frigöra personal antas motsvara i genomsnitt 6 månadslöner. En nyrekrytering beräknas kosta runt 50 Tkr. Utifrån dessa estimat når investeringarna fram . Initialt är dock investeringarna lägre. Ungefär en tredjedel av investeringarna är omstruktureringskostnader. Om frigjord personal tar roller för att täcka upp för kommande pensionsavgångar sjunker omstruktureringskostnaderna. Övergrip- ande analys visar att kommande pensionsavgångar rent teoretiskt skulle kunna täcka upp för av förväntade effektiviseringar. Årlig besparingspotential efter införande uppskattas till . Denna fulla potential förväntas uppnås . Detta motsvarar effektivitetsförbättring för de arbets- uppgifter som rekommenderas tas över av de gemensamma verksamhetsstöden. Potentialen är i samma storleksordning som den besparing på som ESV identifierade i sin rapport Gemensamma lösningar för effektivare administration22 då ESV räknade på en relativt försiktigt beräknad bas. Positivt årligt kassaflöde förväntas . 21Enligt uppgifter i 2007:33 Gemensamma lösningar för effektivare administration: omkring av löneadministratörerna i staten, exklusive försvaret, är och är . av ekonomiassistenterna och redovisningsekonomerna är över 46år och är . 22ESV 2007:33 Gemensamma lösningar för effektivare administration. Årlig effektiviserings/besparingspotential för förväntat scenario Procentuell besparing på andel av arbete som utförs av verksamhetsstöd - Redovisning & rapportering - Rekrytering & kompetensplan. I nyttokalkylen finns flera osäkerhetsfaktorer. I analysen ingår de 12 myndigheter som finns representerade i E-delegationen. För medelstora myndigheter är detta eventuellt inte ett helt representa- tivt urval. Detta berör främst IT relaterade kostnader då BESTA används för personrelaterade kostnader. Känslighetsanalyser har utförts för att ta hänsyn till bl.a. detta. I takt med att lösningar och genomförandeplaner detaljeras, kommer nyttokalkylen att kunna uppdateras och säkerheten i estimaten att öka. Utöver det förväntade scenariot har ytterligare två scenarier beräknats utifrån tre centrala värdedrivare, dvs. de faktorer som påverkar värde- potentialen mest: 1.Hur många myndigheter som ansluts till verksamhetsstödet. 2.Hur stor del av processerna som utförs av verksamhetsstöd. I det högt beräknade scenariot uppgår årlig nytta till ca 12oo Mkr . De underliggande antagandena för det höga scenariot är 1) att fler medelstora myndigheter ansluts och effektiviseras samt 2) att verksamhetsstöden uppnår effektivitet i linje med den mest högpresterande myndigheten enligt nuläges- analysen23. I det låga scenariot uppgår årlig nytta till . Detta scenario baseras på 1) att färre medel- stora myndigheter ansluts och effektiviseras24, 2) att endast 80 %25 av processområdena inom Ekonomi och löneadministration inkluderas, samt ingen del av rekrytering och kompetensplanering och HR-support, samt 3) att verksamhetsstöden endast uppnår en effektivitet motsvarande bättre än de fyra stora myndig- heterna (, Arbetsfördelningen, Rikspolis- styrelsen och )26.