sou · GXB33 · 2009-02-12 00:00:00 — Vid planering av ett nytt system för drivmedelsransonering har frågan väckts om inte förbudet mot överlåtelse av ransoneringsbevis helt eller delvis skulle kunna avskaffas för att få ett smidigt och inte alltför resurskrävande system. medlemskap i och anslutning till internationella avtal EU-medlemskapet gör det nödvändigt att i viss utsträckning omvärdera den tidigare planerade användningen av reglerande ingrepp såsom ransonering och prisreglering som instrument i den ekonomiska politiken i krissituationer. Medlemskapet innebär att inte längre för en egen handels-, jordbruks- och fiskepolitik. ingår i en inre marknad som kännetecknas av fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital mellan medlemsstaterna. Vidare finns det bestämmelser som skall säkerställa att kon- kurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids. Medlemskapet har medfört nya möjligheter och förutsättningar för den ekonomiska politiken och försörjningspolitiken i krissituationer som utrymmet för nationella åtgärder har minskat. innehåller vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa restriktioner under särskilda omständigheter. Gemensamt för dessa bestämmelser är dock att de inte får innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Genom anslutning till EU och andra internationella avtal har förutsättningarna för såväl försörjningen av varor under olika slag av kriser som möjligheterna att ensidigt införa ransonering inom landet således förändrats. Försörjning med olja och drivmedel intar i detta sammanhang en särställning eftersom risken för störning i tillförseln måste betraktas som större beträffande dessa varor än i fråga om annan försörjning. Medlemskapet i EU har också medfört förändrade förutsättningar för att prisreglering skall kunna tillämpas. Prisregleringar innebär att priserna sätts på en lägre nivå än vad som kan motiveras enbart med hänsyn till efterfrågan, vilket kan ses som en form av favorisering av inhemskt producerade varor och tjänster framför import. Såväl ransonering som prisreglering kan således ha konkurrensbegränsande effekter. Möjligheterna att införa sådana åtgärder är i viss mån begränsade med hänsyn till . Risken för fredstida störningar på energiområdet Det område där det i första hand skulle kunna bli aktuellt att besluta om en ransonering, mot bakgrund av att det finns risk för allvarliga störningar redan i fred, är inom energiförsörjningen, främst i de fall denna är knuten till import av fossila produkter. När det gäller drivmedel för fordon, flygplan och fartyg är näst intill helt beroende av import. Marknaden för dessa produkter är global, och störningar i produktionen någonstans i världen kan få effekter även här. Det senaste tydliga exemplet på detta var då orkanen slog ut betydande delar av produktionen i . Den lagring som förekommer i sker enligt de åtaganden som gjort i avtalet om (), det s.k. , samt i enlighet med regler inom EU. Genom de gemensamma mål som antogs har IEA:s medlemsländer även vissa gemensamma riktlinjer för energipolitiken. om lagring och krishantering har samma tidsram som , dvs. 90 dagars förbrukning (EU) respektive import (IEA). Inom EU finns under Kommissionen en arbetsgrupp () för oljeberedskapsfrågor i vilken samtliga medlemsländer deltar. Lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol, oljekrislagen (1975:197), ransoneringslagen och prisregleringslagen har anpassats till det regelverk som finns på EU-nivån. Inom EU pågår arbete med att se över nuvarande åtgärder för att trygga oljeförsörjningen i en krissituation. har under normala förhållanden ett säkert elsystem. Det allt större elberoendet och elsystemens känslighet gör emellertid elsystemet och därmed även samhället i stort sårbart för extrema väderförhållanden och organiserad skadegörelse. Inom pågår ett arbete med att vidareutveckla och harmonisera regler för hantering av effektknapphet. Handeln med el kan balansera tillfälliga över- och underskott. Det har tagits ett EU-initi- ativ inom detta område där det har lagts fram ett direktivförslag om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar. Nya ramvillkor för prisstabiliteten har en fundamental omläggning av stabiliseringspolitiken ägt rum genom införandet av en självständig riksbank med ett uttalat inflationsmål. Denna omläggning har varit effektiv och en trovärdighet för inflationsmålet har etablerats. Prisregleringars stabiliseringspolitiska roll har sedan efterkrigstiden kommit att ifrågasättas, vilket också banat väg för det nya penningpolitiska ramverket. konstaterade i sitt slutbetänkande Prisreglering mot inflation? (SOU 1981:40) att den dittillsvarande prisregleringspolitiken inte bidragit till att stabilisera prisnivån långsiktigt och därmed inte varit ett ändamålsenligt stabiliseringspolitiskt instrument. Kommittén konstaterade dock att prisregleringar har varit ett regelbundet inslag i den ekonomiska politiken under framför allt och i praktiken inte alls tillämpats under extraordinära omständigheter. Kommittén drog slutsatsen att prisreglering bör tillgripas endast om det upp- kommer akuta krislägen med varuknapphet eller dylikt eller vid andra extraordinära förhållanden. Av naturliga skäl har det inte varit möjligt att utvärdera hur den nya penningpolitiska regimen fungerar i tider med kraftiga störningar av ekonomin som resulterat i mycket kraftiga prisökningar eller förväntan därom. Det kan finnas ett behov av prisreglering som styrmedel för att bekämpa mycket höga prisökningar, åtminstone i syfte att ge de ordinarie eko- nomisk-politiska instrumenten och anpassningsmekanismerna tid att verka. I propositionen ställning (prop. 1997/98:40) konstaterade dåvarande regering att det kan uppstå extrema situationer, t.ex. krig, naturkatastrofer eller andra mycket kraftiga utbudsstörningar, där anpassningsmekanismer inte fungerar. I dessa situationer måste, enligt regeringen, prisstabilitetsmålet rimligen vika för ett behov att med en aktiv penningpolitik dämpa störningen och motverka att den får permanenta effekter. Förutsättningarna för att kunna använda ransonering och prisreglering som instrument för att bemästra en kris är således numera förändrade. Lagstiftningen bör därför ses över. Inte minst är det viktigt att regering och riksdag förfogar över ett till ingångna internationella avtal anpassat regelverk samt en till detta utformad organisation som även beaktar teknikutvecklingen och tillgång på personal m.m. Beredskapsdelegationen för ekonomisk politik, som inrättades 1997 och är knuten till , skall genomföra förberedelsearbete inför kriser och krig på det ekonomiskpolitiska området samt ägna särskild uppmärksamhet åt en översyn av fullmaktslagarna och andra lagar på beredskapsområdet. Delegationen har konstaterat att beredskapslagstiftningen på det ekonomiskpolitiska området delvis blivit föråldrad. Ett förberedande översynsarbete har, som en följd av Beredskapsdelegationens bedömning, inletts i . I har det gjorts en studie om behovet av en översyn av ransoneringslagen (Fö2002/2188/) i vilken det konstateras att det inte finns en infrastruktur anpassad till moderna förhållanden som möjliggör att lagstiftningen kan tillämpas på ett ändamålsenligt och rättssäkert sätt. När det gäller ansvaret för tillämpningen av prisregleringslagen åvilade detta tidigare Statens pris- och kartellnämnd (SPK). , som delvis bildades ur SPK 1993, har inget ansvar för att tillämpa prisregleringslagen. Reglerna om hur en ransonering respektive prisreglering skall administreras samt viss angränsande lagstiftning skall därför omfattas av översynen. För att få acceptans för de särskilda åtgärder som kan behöva vidtas i kritiska lägen måste också i fortsättningen fördelningspolitiska mål och rättssäkerhetskrav tillmätas stor betydelse. En särskild utredare skall se över främst ransoneringslagen och prisregleringslagen. Översynen skall även omfatta andra författningar av beredskapskaraktär som avser försörjning med förnödenheter samt den lagstiftning som stödjer åtaganden enligt det internationella energiprogrammet, IEP- avtalet, och enligt EU- bestämmelser inom detta område. Uppdraget omfattar förhållanden såväl i krig som i fred. De författningar som är aktuella för en översyn är främst ransoneringslagen och prisregleringslagen, men även vissa andra författningar av beredskapskaraktär som avser försörjning med förnödenheter, främst ellagen (1997:857), elberedskapslagen (1997:288), lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet samt förfogandelagen (1978:262).1 Även den lagstiftning som reglerar åtaganden enligt det internationella energiprogrammet, , och enligt EU- bestämmelser inom detta område – bland annat lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol samt oljekrislagen (1975:197) – behöver ses över. En utgångspunkt för översynen skall vara att reglerande åtgärder av omfattande art skall tillämpas först i ett sent skede i en djup kris. Det kan dock finnas situationer då åtgärder behöver sättas in i ett tidigt skede som skydd mot folkhälsan. 1 För att tillgodose totalförsvarets eller folkförsörjningens ofrånkomliga behov av egendom eller tjänster, som icke utan olägenhet kan tillgodoses på annat sätt, får för statens eller annans räkning förfogande ske enligt förfogandelagen. En annan utgångspunkt är att det är ett starkt svenskt intresse att så långt det är möjligt upprätthålla en oreglerad utrikeshandel, då handelsutbytet med andra länder är av stor betydelse för vårt välstånd. Utrikeshandelns betydelse gör att en reglering av denna knappast kan komma till stånd annat än i en krigssituation eller vid särskilda förhållanden pågående kris. För att en större förändring av hushållens och företagens ekonomiska aktiviteter skall komma till stånd krävs långtgående åtgärder riktade mot hushållen och företagen. Att bygga upp den kontrollapparat som krävs för att administrera sådana åtgärder är inte bara kostsamt och tar utan skulle med stor säkerhet möta stort motstånd från allmänheten om inte mycket extrema förutsättningar råder. Ett system för ransonering och prisreglering måste bygga på att de ingrepp i personers och företags beteenden som kan bli nödvändiga vid en allvarlig kris eller i krig utformas på ett sådant sätt att de åtnjuter största möjliga legitimitet, men också så att de administrativa kostnaderna blir så låga som möjligt. I detta sammanhang skall frågan om ransoneringsbevis och överlåtelseförbud av dessa övervägas. Översynen skall när det gäller läkemedels- och sjukvårdsmaterielområdet klarlägga om det vid bristsituationer kan bli nödvändigt att reglera relevanta delar i distributionskedjan, t.ex. möjligheten att införa läkemedelsransonering och att fatta snabba beslut om subvention samt vad som i så fall krävs för att en sådan reglering skall vara möjlig. Kännetecknande för försörjningen på dessa områden är låg lagerhållning kombinerad med strävan efter hög leveranssäkerhet. I den del av utredningsarbetet som avser ransoneringslagen skall utredaren klarlägga förutsättningarna för ransonering samt hur ny teknik påverkar de administrativa möjligheterna. En av förutsättningarna för en ransonering eller ett förfogande är att det är möjligt att få kontroll över de varor som skall omfattas av regleringen. Tillgången på förnödenheter beror också på andra faktorer, såsom en fungerade transportmarknad. Allvarliga störningar i de internationella transportsystemen kan få svåra konsekvenser för den svenska försörjningen med viktiga förnödenheter. Särskild uppmärksamhet skall därför ägnas åt den gränsöverskridande trafikens behov och åt principerna för tilldelning av drivmedel. När det gäller kriser i fred skall utgångspunkt tas i industrins behov av fortsatta ostörda transporter. Utgångspunkten för utredarens förslag skall vara att försörjningsproblemen måste lösas i en nära samverkan mellan det offentliga och privata företag. Det förhållandet att företag ägs över staters gränser kan bidra till en säkrare försörjning men också till svårigheter i en förfogandesituation. Utredaren skall även beakta att en trygg försörjning i fred också stärker förmågan vid höjd beredskap. Praktiskt taget alla beredskapsförfattningar skall tillämpas fullt ut då högsta beredskap gäller i landet. I ett antal lagar har bemyndigat regeringen att sätta vissa paragrafer i tillämpning om är i krigsfara. Även då det råder utomordentliga förhållanden av visst slag kan regeringen föreskriva att vissa paragrafer skall tillämpas. Detta uttrycks på skilda sätt i de olika lagarna men har i princip samma innebörd. Behovet av ett sammanhängande system av fullmaktslagar skall beaktas. Det kan även finnas ett behov av att införa enhetliga begrepp i de olika författningarna. Arbetet skall bedrivas i två etapper. I den första etappen skall utredaren behandla en nationell reglering i prisreglerande respektive konsumtionsdämpande och konsumtionsstyrande syfte, med särskilt beaktande av sambanden mellan prisreglering och ransonering. bedöma behovet av en nationell reglering, bland annat med beaktande av vilka förberedelser som görs inom EU för en reglering med samma syfte, klarlägga det utrymme som, med hänsyn till EU och bi- eller multilaterala överenskommelser som anslutit sig till, finns för en sådan reglering samt studera andra länders reglering av dessa frågor. I samarbete med berörda myndigheter skall klarläggas om det utöver energiområdet finns områden där risken för allvarliga fredstida störningar av försörjningen skulle kunna föranleda behov av regleringsåtgärder. Utredaren skall också genomföra en analys av om, och i så fall under vilka omständigheter, prisreglering kan vara motiverad som en understödjande åtgärd till penningpolitiken och inflationsmålet i extrema situationer. Den första etappen skall utredaren redovisa . I den andra etappen skall utredaren klarlägga förutsättningarna för samhällets förfogande över förnödenheter, överväga behovet av förändringar av befintliga författningar och utarbeta de författningsförslag som behövs. Utredaren skall i samband med att behov av författningsändringar övervägs särskilt klarlägga behovet av prisreglering respektive ransonering av andra skäl än krig eller krigsfara. Utredaren skall också se över hur prisregleringslagen respektive ransoneringslagen är utformade för att passa in i ett sammanhängande system. Det skall tas i beaktande dels att båda lagarna har kopplingar till varandra liksom till andra beredskapslagar, dels att lagarna skall kunna tilllämpas i hela kedjan sårbarhet-kris-krig. Utgångspunkten för den andra etappen skall vara att de generella ekonomisk-politiska åtgärderna skall kunna användas så långt det är möjligt i krig och vid andra allvarliga situationer. Av detta följer att andra konsumtionsbegränsande åtgärder än ransonering, t.ex. information och sparande, skall tillgripas i första hand. Utredaren skall klarlägga om de särskilda befogenheter som regeringen och dess myndigheter har är ändamålsenliga för att uppnå syftena med lagstiftningen. Även förutsättningarna för att disponera över förnödenheter genom förfogande skall utredas och effekterna av inträffade förändringar klarläggas. Utredaren skall lämna förslag till principer för utformning av administration och kontrollsystem för ransonering och prisreglering. Utredaren skall kostnadsberäkna de förslag som läggs fram. Förslagen skall även belysas ur såväl ett samhällsekonomiskt som ett offentligfinansiellt perspektiv. Utredaren skall särskilt beakta de administrativa konsekvenserna för näringslivet och skall utforma förslag så att företags administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. Den andra etappen skall utredaren redovisa . Om utredaren finner att det är motiverat att lämna förslag på hälso- och sjukvårdsområdet vid en eventuell pandemisituation, står det denne fritt att när som helst inkomma med redovisningen i denna del, innan utredningen i övrigt är klar. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter, i första hand , , , , och . Utredaren skall vidare samråda med Bered- skapsdelegationen för ekonomisk politik. Utredaren skall även inhämta upplysningar och synpunkter från företrädare för länsstyrelser och kommuner, från de organisationer som verkar på området samt från företrädare för näringslivet. Utredaren bör även samråda med , , , Swedish Medtech och () samt några landsting när det gäller sjukvårdsmateriel och läkemedel. Utredaren skall, vad gäller redovisning av förslagets konsekvenser för företag, samråda med . Tilläggsdirektiv till Utredningen av ransoneringslagen (1978:268) och prisregleringslagen (1989:978) samt viss angränsande lagstiftning (Fö 2007:04) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av ransoneringslagen (1978:268) och prisregleringslagen (1989:978) samt viss angränsande lagstiftning (dir. 2007:95). Syftet med översynen är att utreda vad som krävs för att genomföra en effektiv och ändamålsenlig fördelning av förnödenheter i krig och vid allvarliga krissituationer. Enligt direktiven ska arbetet bedrivas i två etapper. Den första etappen ska utredaren redovisa och den andra etappen ska utredaren redovisa . Utredaren ska i stället redovisa den första etappen och den andra etappen . , , och (2008) When Does Coordination Require Centralization, , s. 145-179 (1971) Essays in the Theory of Risk-Bearing, Besley, T. och Coate, S. (1991) Public Provision of Private Goods, , 81 (4) Blass, ., och , (2008) Using Elicited Choice Probabilities to Estimate Random Utility Models: Preferences for Electricity Reliability, NBER paper No. B. och Stiglitz, J. (1976) The Design of Tax Structure: Direct and Indirect Taxation, , 6(1-2), s. 55-75 Boadway, och (1994) Efficiency and Fiscal Gaps in , Discussion Paper No 915, Bolton, och (1990) Decentralization, Duplication, and Delay, , s. 803-826 , och (2007) Willingness to Pay among Swedish Households to Avoid Outages: A Random Parameter Tobit Model Approach, , 28, s. 75-89 Coate, S. (1995) Altruism, the Samaritan's Dilemma, and Government Transfer Policy, , 85 (1), s. 46-57 De , Hans (1991) Corporatism and Neutrality: during the Second World War, publicerad i , och (red), Organising Business for War. during the Second World War, Ds Jo 1984:11, Rapport från livsmedelskommitténs expertgrupp för sårbarhetsfrågor Ds Jo 1989:63, En ny livsmedelspolitik Ds Fi 1987:5, Ny prisregleringslag (2000) Översyn av beredskapslagstiftningen inom oljeområdet, ER 23:2000 (2004) Konsekvenser av elavbrottet i , ER 4:2004 (2005) Beredskapslagring av olja – den globala oljelagringens betydelse och utveckling, ET 2005:14 Europeiska Kommissionen (2000) Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning, av , KOM(2000) 769 slutlig Europeiska Kommissionen (2000) Europeiska unionens oljeförsörjning, meddelande av , KOM(2000) 631 slutlig Europeiska Kommissionen (2006) En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning, av , KOM(2006) 105 slutlig Försvarsdepartementet (2002) Studie om behov av översyn av ransoneringslagen, Fö2002/2188/ Hirschleifer, (1963) Disaster and Recovery: An Historical Survey, publicerad i Economic Behaviour in Adversity, , (1984) Prisregleringen, företagen och förhandlingsekonomin, (2001) studie av marknadsreglerande åtgärder inom livsmedelsberedskapen (2004) Arsenal of World War II: The political economy of American warfare 1940-1945, Milgrom, och (1992) Economics, Organization and Management, (1988) Säkerhetspolitiska aspekter på livsmedelsförsöjningen. , , , och , (2006) Microeconomics, European Edition, Maidenhead Mossin, (1968) Aspects of Purchasing, , 76, s. 533-568 , Mancur (1961) The Economics of the Wartime Shortage: a history of British food supplies in the Napoleonic War and in World Wars I and II, Pratt, (1964) Risk Aversion in the Small and in the Large, Econometrica, 32, s. 122-136 Proposition 1973:58 med förslag till lag om ändring i allmänna prisregleringslagen (1956:236) m.m. Proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. Proposition 1977/78:75 med förslag till ransoneringslag m.m. Proposition 1989/90:21 om en ny prisregleringslag Proposition 1994/95:176 Beredskapslagring av olja och kol Rabinowicz, (2008) Livsmedel och beredskap, intervju med Regeringens proposition 3/2008 med förslag till beredskapslag samt vissa lagar som har samband med den, , (1947) The Economic Problem in Peace and War, Sen, A. (1981) Poverty and Famines: An Essay on Entitlement and Deprivation, Sharfman, K. (2007) The and Economics of Hording. , 19(2), s. 179-93 SOU 1952:49-50 Kristidspolitik och kristidshushållning i under och efter SOU 1981:40 Prisreglering mot inflation? SOU 1984:86 Jordbruk och livsmedelspolitik SOU 1994:116 Skyldighet att lagra olja och kol SOU 2008:42 Normgivningsmakten SOU 2008:61, Krisberedskapen i grundlagen – översyn och internationell utblick (1981) Livsmedelsförsörjningen vid en avspärrning Stoft, (2002) Economics, Riksbank (2005) räntestyrning - Penningpolitk i praktiken, van Waarden, (1991) Wartime Economic Mobilisation and State-Business Relations: A Comparison of , publicerad i , , , och van Waarden, (red), Organising Business for War. during the Second World War, (1974 Prices vs. Quantities, Review of Economic Studies, s. (1991) Price Distortions and Shortage Deformation, or What Happened to the Soap? 81(3), s. 401-414 , (1968) The Theory of Syndicates, Econometrica 36, s. 119-132 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Nya nät för förnybar el. Ransonering och prisreglering i krig och fred.