sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — Den baseras på semi- strukturerade intervjuer med fem advokater från tre olika orter (, och ) och berör framför allt förstå- elseaspekter på underinstansdomar (från tingsrätt och länsrätt) i måltyper av varierande slag (främst brottmål, LVU- och LPT-mål samt vårdnadstvister). Studien behandlar förståelse och språklig utformning i vid mening, dvs. hur klienterna begriper och reagerar på texternas innehåll, struktur och språk. Den behandlar framför allt vad klienterna kan finna problematiskt i fråga om domarnas språkliga utformning. Några aspekter av domar som upplevs som särskilt positiva fram- kommer också i undersökningen, främst genom advokaternas syn- punkter på vad som gynnar deras klienters förståelse av domar. Resultaten visar bl.a. att det framför allt är de klienter som är missnöjda med resultatet av rättegången som diskuterar domar med advokaterna. De delar av domarna som klienterna främst berör i samtalen med advokaten gäller domslut och domskäl men av inter- vjuerna framkommer också att klienterna reagerar på andra delar av domarna, inte minst utformningen av referat av hörda personers utsagor och åberopade dokument. Till det klienterna upplever som problematiskt hör alltför kortfattade motiveringar i rättens bedöm- ning och svårigheter att förstå vilka delar av domarna som är av störst intresse för dem och var man hittar dessa delar. De kan också reagera på att inte alla utsagor och annat som presenterats under förhandlingen alltid refereras i domarna. Till det advokaterna särskilt framhåller som positivt i domar hör bl.a. partier som på ett pedagogiskt sätt framställer vad domstolens uppgift är i det aktuella målet. I slutet av PM:et ges en sammanfattning av de huvudsakliga resultaten. Där redovisas också några slutsatser och reflektioner kring vad resultaten ger anledning att överväga vid domskrivning. Domskribenter föreslås bl.a. särskilt uppmärksamma utformningen av de delar av domen som klienterna är mest intresserade av, domslut och domskäl, samt tydliggöra dessa delars placering så att de blir lätta att hitta. Med tanke på de reaktioner referat av hörda personers utsagor väcker föreslås domskribenter också överväga i vilken mån det exempelvis behövs förklarande partier i texten som anger vad som (inte) refererats av utsagor och liknande samt varför urvalet gjorts. Vidare föreslås mer abstrakta fraser som exempelvis åtalet ogillas byts ut mot mer konkreta som NN frikänns. och genomförande av intervjuernaUT...... Värdering av metoden ................................. 2TU .2UT Advokaterna, målen och klienternaUT ........................... och förståelse av domarnaUT........................................ kontakt med advokaterna om domenUT.... läsning och förståelse av domenUT............. om faktorer som inverkar på domarnas om domarnas utformningUT............................. Domslut och beslut i övriga frågor............. Referat av utsagor och dokument............... och domens omfång .................................... Utdrag ur lagar............................................. Domskäl och pedagogik i domarna ............ Rubriksättning och typografi...................... Ord och uttryck som kan vara Namn och liknande sakuppgifter ............... slutsatser och reflektionerUT............................... Ord och uttryck som kan vara svårbegripligaUT ................ är komplexa texter. De riktar sig direkt eller indirekt till flera olika målgrupper. Adressater är framför allt de berörda part- erna i målet och deras juridiska ombud men också bl.a. högre rätt, andra jurister och media. Domarna ska också skildra mer eller mindre komplexa förlopp och referera till relevanta dokument och utsagor från hörda personer som tagits upp vid behandling av målet. Särskilt viktiga delar av domen är förstås rättens bedömning, de s.k. domskälen, och rättens slutsats, dvs. Hur väl domar som texter betraktade fungerar i kommunika- tionen med målgrupperna, bl.a. i vilken utsträckning domtexterna är begripliga för mottagarna, har förmodligen stor betydelse för allmänhetens förtroende för domstolarna. Det är i varje fall en av utgångspunkterna i kommittédirektiven för (Ju 2007:08) vars uppgift är att kartlägga hur kommunikationen mellan domstolar och medborgare fungerar i och att över- väga hur denna kommunikation kan utvecklas vidare (2007). I det här PM:et redovisas resultaten av en intervjuundersökning som gjorts på uppdrag av som en av tre språkligt inriktade studier. Studiens syfte är att ta till vara på advokaters erfarenheter av hur domar förstås av deras klienter och ur denna synvinkel belysa förtjänster och brister i domarnas språk- liga utformning. Ett övergripande mål för tre språkligt inriktade studier är att de sammantagna resultaten från dem ska kunna bilda underlag för utvecklingen av ett s.k. Klarspråks- test (se /testet), dvs. ett diagnosinstrument för bedömning av begriplighet i domtexter som kan användas vid dom- skrivning. Intervjuundersökningen om förståelsen av domar baseras på semistrukturerade intervjuer med fem advokater från tre olika orter (, och ). Den valda metoden kan inte ge någon heltäckande bild av klienternas förståelse men belyser vissa områden som det är värt att ta hänsyn till eller åtminstone vara medveten om för dem som ägnar sig åt domskrivning. Under- sökningen bör betraktas som en pilotstudie vars resultat kan följas upp i senare studier. Med språklig utformning avses i detta PM inte bara språk i snävare mening, så som ord och uttryck, utan också sådant som har att göra med domarnas struktur (disposition) och deras innehåll (t.ex. vilka uppgifter som tas med i referat). ska i detta PM uppfattas i vid mening. Det avser både vad klient- erna begriper eller inte begriper i domar och hur de upplever olika aspekter av domtexten som antingen positiva eller negativa (främ- mande eller svårbegripliga). Som framgår av resultaten är det fram- för allt klienter som är missnöjda med eller fundersamma över vad som står i domarna som hör av sig till advokaterna för att diskutera dem. Av det skälet blir det främst dessa klienters förståelse som belyses och fokus kommer att ligga på aspekter av domar som utifrån deras synvinkel kan uppfattas som problematiska. Mer för- tjänstfulla sidor av domtexterna hamnar i skymundan. I PM:et redovisas dock även några positiva aspekter på domtexter som advokaterna framhåller i intervjuerna och uppfattar som gynn- samma för att deras klienter ska förstå texterna. PM:et har följande disposition. Först redovisas hur undersök- ningen lagts upp och genomförts samt bakgrundsuppgifter om de intervjuade advokaterna (kapitel 2). Därefter redovisas resultaten av undersökningen i tre kapitel kallade Läsning och förståelse av domarna (3), Uppfattningar om faktorer som inverkar på domarnas utformning (4) samt Uppfattningar om domarnas utformning (5). Avslutningsvis sammanfattas resultaten varefter några slutsatser och reflektioner kring vad resultaten ger anledning att överväga vid domskrivning presenteras (kapitel 6). Några ord och uttryck som diskuteras i intervjuerna och som kan vålla förståelseproblem för juridiskt oskolade personer listas i bilaga 1. Av utrymmesskäl redovisar detta PM enbart den genomförda intervjuundersökningens uppläggning och resultat. forsk- ning om juridiskt språk och teorier om begriplighet och textför- ståelse behandlas inte. För den som önskar fördjupa sig i svenska språkvetenskapliga undersökningar av juridiskt språk hänvisas till avhandling om författningssvenska (2000) i svensk och finsk lagtext och de referenser han anför. Särskilt läsvärd är (1982) undersökning av begriplighet i medbestämmandelagen. Den behandlar utförligt bl.a. vilka faktorer som inverkar på textförståelsen (situationen, läsmålet, läsaren och texten) men också frågor om hur lagtextläsning går till och olika läsargruppers förståelse. 2 Metod och material I detta avsnitt diskuteras först undersökningsmetoden, dvs. hur intervjuerna förbereddes och genomfördes samt förtjänster och brister med den valda metoden (2.1). Därefter presenteras de inter- vjuade advokaterna, hur de valdes ut för deltagande, vilken bak- grund de har och vilka måltyper och klienter de arbetar med (2.2). 2.1Förberedelse och genomförande av intervjuerna Datainsamlingen utfördes genom semistrukturerade intervjuer (se t.ex. Dalen 2007, 2005). Semistrukturerade intervjuer inriktas i huvudsak på ämnen som forskaren valt ut i förväg men sättet att ställa frågor och ordningen som olika ämnen tas upp i tillåts variera i de konkreta intervjusituationerna. Jämfört med standardiserade intervjuer (där ett antal på förhand valda frågor ställs i samma ordning, eventuellt med svarsalternativ) blir semistrukturerade inter- vjuer mer informella och lika vardagliga samtal eftersom deltagarna får formulera sina egna sätt att besvara frågorna och behandla ämnena på. De ger också deltagarna möjlighet att presentera sina erfarenheter på ett personligt och nyanserat sätt. Jämfört med helt öppna intervjuer (utan förbestämda frågor) gör semistrukturerade intervjuer det lättare att jämföra och sammanställa de intervjuades svar då de i huvudsak omfattar samma typer av ämnen. Inför intervjuerna samlade jag bakgrundsinformation av både skriftligt och muntligt slag i syfte att bilda mig en uppfattning om området och förbereda en intervjuguide. Till den skriftliga infor- mation jag tog del av hör promemoria om domskrivning (2007) och några av de skrifter som om- nämns i den (Språk och struktur i domar och beslut, 2005; Stats- kontorets rapport väg mot ett bättre myndighetsspråk, 2001, samt Klarspråkstesterna för beslut och rapporter på webbadress . För att få en uppfattning om hur dom- stolarna arbetar, framför allt i frågor som rör domskrivning, kon- sulterade jag webbplats (). Till- sammans med Barbro-Eherenberg , som inom Förtroende- utredningens ram bl.a. genomför en av de andra språkundersök- ningarna, besökte jag också tre domstolar i , nämligen , Länsrätten i och Kammar- rätten i . Vid besöken höll vi relativt fritt hållna intervjuer med erfarna domare om hur domskrivningen går till vid respektive domstol. För att informera mig om advokaters arbete tog jag del av information på hemsida () och intervjuade under informella former en bekant som arbetar som advokat. Utifrån bakgrundsinformationen och undersökningens syftes- formulering sammanställde jag intervjuguiden med ett antal teman och frågor av relevans för undersökningen. För att öka möjlig- heterna att få med aspekter som de intervjuade uppfattade som väsentliga utöver intervjuguidens teman uppmuntrades advokaterna vid intervjuerna att utveckla och lägga till ämnen som de uppfattade som värdefulla att belysa, vilket också flera av dem gjorde. Intervju- guiden modifierades under datainsamlingen på ett par punkter så att den efterhand kom att täcka fler områden än dem jag ursprung- ligen tagit med. Ursprungligen saknades t.ex. explicita frågor om förståelsen av domar hos klienter med annat modersmål än svenska. Detta tema lades till i guiden efter den första intervjun eftersom den advokat jag då talade med berörde det. Intervjuguiden omfattade frågor om 1) advokaternas och klient- ernas bakgrund (bl.a. vilka typer av mål de arbetar med och vilka som hör av sig med reaktioner på domarna), 2) ramarna för advokaternas och klienternas kommunikation kring domen (t.ex. om de brukar träffas personligen), 3) vad klienterna reagerar på i domarna (vad de frågar om eller kommenterar) och om det går lätt att hitta i domarna, 4) huruvida lagutdrag och juridiskt särpräglade ord och uttryck väcker frågor hos klienterna samt 5) vad advokaterna själva tycker om domarnas språk och struktur (upplevs de t.ex. som lika eller olika). Inför de intervjuer där det visade sig praktiskt möjligt med tanke på advokaternas arbetsbelastning vid den aktuella tidpunkten hade jag i förväg kommit överens med dem om att vid inter- vjutillfället även behandla en eller ett par konkreta exempel på domar. Advokaterna fick själva välja om de ville diskutera exempel- domar som hade valts ut av mig eller av dem. De domar som jag valde ut hämtades i huvudsak från den korpus av 50 domar som sammanställts av . Jag valde domar som representerade de måltyper och (i möjligaste mån) de geografiska områden advokaterna arbetar inom. Ett exempel på en vård- nadstvistdom hämtades från webbplatsen Familjerätt på nätet (/rattsfall.html) eftersom den måltypen inte ingår i De domar advokaterna själva valde för dis- kussion var sådana de arbetat med eller läst av andra skäl. Vid fyra av intervjuerna diskuterades domar som advokaterna hade valt ut och som de uppfattade som bra eller problematiska med tanke på klienternas förståelse av domar. Under ett par av dessa intervjuer berördes också domar som jag hade valt ut. Vid en av intervjuerna behandlades enbart exempeldomar som jag tagit med mig. Vilka aspekter av textexemplen som berördes berodde framför allt på vad advokaterna själva valde att ta upp. I samtliga fall använde jag också domexemplen som underlag för en dis- kussion om i dem förekommande juridiska särpräglade ord och uttryck och/eller lagutdrag. Inför intervjuerna hade jag informerat advokaterna skriftligen och muntligen om språkligt inriktade del- undersökningar och de forskningsetiska sidorna av min undersök- ning, dvs. att intervjuerna skulle spelas in med diktafon för att sedan lagras och analyseras i enlighet med forsk- ningetiska principer för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning ().TPF1FPT Tre av intervjuerna omfattar ca , två ca . Fyra av dem genomfördes på advokaternas arbetsplatser, en som telefonintervju. Alla utom en av intervjuerna har en fråga– svar-struktur där intervjuguidens teman, om än i varierande ord- ning, styr det mesta av innehållet. Den sista intervjun är nästan helt uppbyggd kring advokatens spontana berättelser och innehåller bara kortare inpass från min sida. Ett tecken på att de ämnen jag hade inkluderat i intervjuguiden kan bedömas som relevanta för att belysa klienternas förståelse av domar är att den mycket öppna intervjun där advokaten styrde innehållet ändå täckte alla intervju- guidens ämnen. Den valda metoden, att intervjua advokater för att kasta ljus över deras klienters förståelse av domar, har både för- och nackdelar. Till metodens fördelar hör att advokaterna genom sitt arbete kan antas ha bildat sig en god uppfattning om sina klienters förståelse 1TP PT Principerna innebär bl.a. att resultaten avrapporteras på ett sådant sätt att varken advokat- erna eller andra enskilda människor som nämns i intervjuerna kan identifieras av utom- stående. av domar, bl.a. vad klienterna reagerar på i domarna och vilka aspekter av dessa texter som klienterna finner problematiska. Genom advokaternas berättelser kan man dessutom snabbt få en överskådlig bild av relativt många klienters förståelse och reak- tioner på domar. Advokater har dessutom ofta erfarenhet av olika slags måltyper och domtexter. Ytterligare en fördel är att advokater kan antas ha intresse av att diskutera klienternas förståelse av domar och domars språkliga utformning eftersom det är frågor av betydelse för deras arbete. Till metodens nackdelar hör att deltagarna vid kvalitativa inter- vjuer berättar olika utförligt om intervjuguidens teman. Alla inter- vjuer berör dock merparten av dem. I resultatredovisningen har jag framför allt lyft fram sådana teman som flera av advokaterna har kommenterat och låtit det framgå när uppgifter och exempel enbart härrör från en enskild intervju. En annan nackdel med metoden är att de intervjuade personerna bara kan berätta om sina upplevelser av hur klienterna förstår och ser på domtexters förtjänster och brister. Det är inte säkert att de delar av domarna som klienterna tar upp för diskussion med advokaterna är de enda de reagerar på eller har funderingar kring. Metoden möjliggör en inblick i klienternas förståelse av domar men kan inte ge någon heltäckande bild. Som framgår av nästa avsnitt handlar det också om en undersökning som är avgränsad vad gäller antalet intervjuade och deras geografiska spridning samt i fråga om de måltyper som berörs. 2.2Advokaterna, målen och klienterna Av de fem intervjuade advokaterna är fyra personer som Förtro- endeutredningens referensgrupp föreslagit för intervju med motiv- eringen att det är erfarna advokater med bred bakgrund. En av dessa fyra advokater föreslog den femte advokaten som en lämplig intervjukandidat med motiveringen att den personen är en särskilt språkkunnig advokat. De fem advokaterna är verksamma i , eller . Åldersmässigt är advokaterna mellan . Tre är kvinnor, två män. Den som arbetat längst som advokat har erfarenhet, den som arbetat kortast erfarenhet. Flera av de intervjuade har suttit ting och en har arbetat som domare. Under intervjuerna framkommer också att flera av dem är intresserade av språkfrågor. Alla advokaterna har erfarenhet av olika typer av mål och de flesta arbetar med flera olika måltyper, utom en som är specialiserad på brottmål. Brottmål, och då framför allt rollen som försvarare, ingår som en större eller mindre del i alla de intervjuades arbetsuppgifter. De flesta har olika typer av brottmål men en arbetar mycket med barn och unga, en annan främst med ekobrott- mål. Bland de övriga måltyper som advokaterna arbetar med och som dessutom berörs mer eller mindre utförligt i intervjuerna finns familjerätt (främst vårdnadstvister), socialmål, dvs. LVU- och/eller LPT-målTPF2FPT samt tvistemål (t.ex. tvister kring husköp). behandlar intervjuerna förståelsen av domar på ett all- mänt plan, dvs. utan specificering av vilka måltyper det rör sig om. När advokaterna väljer att tala om specificerade måltyper tar de oftast upp olika aspekter på brottmålsdomar. De intervjuade advokaterna talar dessutom till övervägande del om domar från underinstanserna (tingsrätt eller länsrätt). Aspekter som uttryck- ligen berör förståelsen av domar från överinstanserna (hovrätt eller kammarrätt) tas upp i ett par fall. Klienterna är av varierande slag. De är ofta vuxna, men flera av advokaterna arbetar också mycket med barn och unga, t.ex. med unga lagöverträdare i brottmål. Det händer också att advokaterna har klienter med annat modersmål än svenska som ännu inte behärskar svenska på infödd nivå. Några av advokaterna (de som arbetar mest med LVU- och LPT-mål) understryker att deras klienter, oavsett övrig bakgrund, är människor i kris. De kan t.ex. vara sjuka, stressade eller av andra anledningar oroliga och det inverkar på klienternas förmåga att ta till sig domtexterna. 3 Läsning och förståelse av domarna I det följande behandlas först ramarna för klienternas förståelse av domar, närmare bestämt hur klienternas och advokaternas kontakt ser ut i samband med att de talar om domarna samt vilka klienter det är som framför allt kommer med frågor och reaktioner på dom- texterna (3.1). Därefter behandlas hur klienterna läser och förstår domar enligt advokaterna, bl.a. vad klienterna framför allt läser i domarna och hos vilka grupper av klienter det förefaller att före- komma särskilt stora förståelseproblem (3.2). 2TP PT LVU står för lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, LPT för lagen om psykiatrisk tvångsvård. 3.1Klienternas kontakt med advokaterna om domen Domstolarna skickar alltid ut den skrivna domen med post till de berörda parterna efter att huvudförhandlingen avslutats. har domstolen redan i slutet av huvudförhandlingen meddelat dom- slutet, i andra fall är det först i samband med att den skriftliga domen kommer som advokaterna och deras klienter får veta resultatet. Advokaterna och klienterna har regelmässigt kontakt med varandra i detta skede men hur kontakten ser ur varierar, bl.a. beroende på måltyp. Det händer ofta, enligt några av de intervjuade, att klienten själv tar kontakt med advokaten, vanligen genom att ringa. I andra fall sker kontakten genom att advokaten hör av sig till klienten genom att ringa eller skriva till den. De flesta advokater skriver någon form av avslutande brev där de tar upp resultatet och före vilket datum klienten bör höra av sig om den vill överklaga. Advokaten och klienten träffas och talar om domen framför allt om det finns behov, t.ex. i de fall klienten har stora problem att förstå domen (språkligt eller innehållsmässigt) eller om det blir fråga om att överklaga. Det är framför allt klienter som är missnöjda med resultatet eller sådana som vill överklaga eller funderar på att överklaga som diskuterar domen med advokaten. Men klienter kan också höra av sig och säga att de förstår och accepterar domslutet men att de undrar över hur domstolen kommit fram till det. säger sig klienterna ha läst och förstått både domslut och domskäl men vill ändå ha sin advokats syn på hur dessa delar av domen ska förstås. Advokaterna tycks sällan ha samtal med dem som är alltigenom nöjda med resultatet och som inte finner det nödvändigt att kontakta advokaten för att förstå domen. 3.2Klienternas läsning och förståelse av domen Eftersom advokaterna bara undantagsvis är med när klienterna först får domtexten baseras deras intryck av om och hur klienterna läser och förstår domen på vad de uppfattat om klientens läsning och förståelse under de samtal advokaterna och klienterna har efter att domen kommit. Advokaterna kan t.ex. märka att klienterna läst olika delar av domen om advokaten eller klienterna själva hänvisar till dessa delar av domen. Advokaternas intryck är att klienterna framför allt är intresser- ade av domslutet (i brottmål också påföljden) och domskälen, alltså vad resultatet blev och varför resultatet blev så som det blev. Om klienterna vanligen läser hela domarna är svårt för de intervjuade att bedöma. Flera av dem menar att klienterna nog läser någon del av den dom de har fått men att det finns stor individuell variation i vad olika personer läser och hur mycket. En del klienter verkar t.ex. inte vilja läsa särskilt mycket på egen hand utan kontaktar ganska advokaten efter att domen kommit och vill ha ett muntligt referat av domen. Andra kanske inte alls läser domtexten, t.ex. för att de genom domstolen eller advokatens muntliga för- medling har förstått resultatet och så snabbt som möjligt vill lägga händelserna bakom sig. Flera av advokaterna tar upp att de klienter som är missnöjda med resultatet verkar läsa större delar av domen än de som är nöjda. De missnöjda har större anledning att läsa domtexten mer ingående (åtminstone domskälen) för att ta reda på hur domstolen resonerat för att komma fram till det aktuella resultatet. Att klienterna visar mest intresse för domslut och domskäl kan hänga samman med att de har varit på plats under förhandlingen och därmed hört båda sidors sakframställning, hörda personers berättelser osv. De delar av domen som tar upp sådant är så att säga redan kända. Trots det händer det att exempelvis referat av berättelser som framförts vid förhandlingen väcker reaktioner hos klienterna (se vidare avsnitt 5.1.2). I hur stor utsträckning klienterna läser domarna och förstår dem verkar av intervjuerna att döma möjligen till viss del hänga samman med måltyperna. Åtminstone verkar både den advokat som kommenterar klienternas läsning av tvistemål och den som arbetar med ekobrottmål ha uppfattningen att klienterna i de måltyperna så gott som alltid har läst domen, åtminstone domslut och domskäl. Ekobrottmålsadvokaten har också uppfattningen att klienterna i huvudsak verkar ha förstått de domar de får. Den advokat som har många LVU- och LPT-mål berättar däremot om hur klienterna verkar läsa domarna bitvis och att de inte sällan hakat upp sig på delar av domen som de tror har negativa verkningar för dem men som i praktiken kanske inte har legat till grund för domstolens bedömning (t.ex. referat av hörda personers utsagor eller lagcitat). Advokaten kopplar dessa klienters fragmentariska läsning av domen dels till att klienterna är stressade p.g.a. den krissituation de befinner sig i, dels till att klienterna p.g.a. domtextens utformning