sou · GXB376 · 2009-09-29 00:00:00 — pågår inget bilateralt utvecklingssamarbete. Den internationella verksamheten är i stället helt inriktad på freds- och säkerhetsfrämjande multilaterala insatser. I och med denna inriktning befinner sig verksamheten i en uppbyggnadsfas som, enligt uppgift från Kriminalvården, kommer att kräva ytterligare externa resurser för att kunna utöka antalet sekonderade i FN- och EU missioner. Inom ramen för svenska samarbetsstrategier pågår förutsättningslösa diskussioner om eventuellt bilateralt utvecklingssamarbete i , och där kriminalvård identifierats som ett möjligt svensk samarbetsområde. Diskussioner förs även med om aktörssamverkan. Kriminalvården tar emot delegationer från länder som håller på att reformera fängelser och frivård. Besöken leder ofta till förfrågningar om fortsatt samarbete. Internationellt sett ökar intresset för kriminalvårdsfrågor inom civil krishantering och säkerhetssektorreformer. Efterfrågan på svensk kriminalvård bedöms därför öka både när det gäller multilateralt- och bilateralt utvecklingssamarbete. 3.3.5 Andra myndigheter har tidigare deltagit i bl.a. ett Sida-finansierat samarbetsprojekt med . bedrivs inget utvecklingssamarbete, men inom ramen för den löpande utredningsverksamheten knyts ofta kontakter med andra länder. Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 Brottsoffermyndigheten Brottsoffermyndigheten har tidigare deltagit utvecklingssamarbete finansierat av EU. Myndigheten arbetar aktivt för att kunna delta i utvecklingssamarbete även . har företrädare för deltagit i olika former av internationellt samarbete, bl.a. i arbetsgrupper inom och FN. Myndigheten är också medlem i internationella organisationer som arbetar med att främja brottsoffers intressen och rättigheter. 3.4 Övriga aktörer 3.4.1 Advokatkåren Allmänt Arbetet med att stärka rättsstaten i andra länder involverar inte endast rättsväsendet. Även advokater har en viktig roll i detta arbete. Utan advokaternas medverkan saknas ett viktigt element i rättsstatsbyggandet. Denna balans i insatserna är central i ett rättsstatligt synsätt. Den omständigheten att advokater ska stå fria och oberoende från staten kan föranleda behov av en diskussion om hur formerna för advokaternas medverkan närmare ska se ut. Att advokater medverkar i offentligt finansierade insatser inom utvecklingssamarbete eller civil krishantering är emellertid inte mer främmande än t.ex. systemet med offentliga försvarare. Ett stort antal advokater är verksamma inom bl.a. ILAC och Svenska avdelningen av . I vissa fall kan det ligga ett särskilt värde i att just lyfta bort arbetet från myndighetsstrukturen. Detta har också uppmärksammats inom utvecklingssamarbetet. Advokaternas medverkan kan ske inom ramen för myndigheters institutionsuppbyggnad. Den kan också, som , ske i helt självständiga former i t.ex. advokatsamfunds regi eller inom ramen för olika frivilligorganisationer. Det fordras goda kontakter och en ömsesidig respekt mellan staterna och dessa sammanslutningar för att de ska kunna medverka på ett bra sätt i det internationella arbetet. Inom den svenska advokatkåren finns ett internationellt engagemang som utvecklats i omfattning . I det följande redogörs för några viktiga svenska aktörer i det internationella 132 SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet arbetet på rättsområdet, däribland ett antal sammanslutningar som initierats av eller i huvudsak består av svenska advokater. Internationellt arbete och samarbete med internationella advokatorganisationer är en allt större del av dagliga arbete och prioriteras av dess ledning.30 I det internationella arbetet verkar dels som självständig aktör, dels genom andra internationella sammanslutningar av advokater. medverkar i olika projekt avseende uppbyggnaden av oberoende advokatsamfund i andra länder, bl.a. tillsammans med det danska i ett projekt i . Projektet finansieras genom Sida samt med danska biståndsmedel. Samfundets bidrag avser bl.a. råd och hjälp med att arbeta fram stadgar och lagstiftning för ett oberoende och modernt advokatsamfund samt att hjälpa detta advokatsamfund att rusta upp sitt kansli och förbättra sina administrativa rutiner. har , såväl på egen hand som genom internationella advokatorganisationer, även agerat för att värna om advokaternas självständighet i andra länder. Ett exempel härpå är skrivelser och rundabordssamtal till stöd för de polska advokaternas situation i samband med lagförslag innebärande en försvagad ställning för den polska advokatkåren till förmån för statlig kontroll. Det internationella arbetet sker till stor del genom internationella advokatsammanslutningar. Chief Executives of () är en sammanslutning bestående av generalsekreterarna i de europeiska advokatorganisationerna. Inom CEEBA samlas generalsekreterarna för att diskutera frågor som är av betydelse för samtliga advokatorganisationer. Därutöver träffas generalsekreterarna för de nordiska advokatsamfunden regelbundet för att diskutera gemensamma problem och utmaningar. Målsättningen är att inkludera även de baltiska advokatsamfunden i denna nordiska krets. är vidare medlem i (), en världsomspännande organisation för såväl enskilda advokater och jurister som advokatorganisationer och andra juridiska sammanslutningar. arbetar exempelvis med 30 Se t.ex. advokatsamfunds verksamhetsberättelse 2008. Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 frågor om rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, rättsväsendets och advokaternas självständiga ställning samt utbildningsfrågor. Inom ramen för har bl.a. bedrivit utvecklingssamarbete med i syfte att bygga upp ett advokatsamfund där. Det svenska är även aktivt inom Rådet för Advokatsamfunden i den Europeiska unionen (CCBE), en samarbetsorganisation mellan advokatsamfunden i EU och det Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (EES). har verksamheten i hög grad präglats av frågor rörande rättssäkerhet och mänskliga rättigheter i bl.a. EU:s nya medlemsstater. Advokatsamfund i ett antal östeuropeiska stater, däribland flera forna sovjetrepubliker, har observationsstatus i CCBE, vilket har inneburit utbyte med dessa länder genom bl.a. föreläsningar och andra aktiviteter inriktade på rättsstatligt uppbyggnadsarbete. har vidare, tillsammans med bl.a. , genom tioåriga styrelsemandat en särställning inom ILAC (se avsnitt 2.8.2). Advokater utan gränser Advokater utan gränser (AuG) i bildades och är en ideell politiskt och religiöst obunden organisation. Organisationen är ansluten till den internationella organisationen Frontières-World vars sekretariat finns i . Syftet med AuG:s arbete är att säkerställa varje individs rätt till en rättvis rättegång och rätt att företrädas av oberoende ombud inför domstol samt att stärka rättsstatens principer och skyddet av de mest utsatta gruppernas och individernas rättigheter. På internationell nivå arbetar organisationen för att förebygga och lösa konflikter i enlighet med rättsstatens principer och bistår advokater vars självständighet ifrågasätts eller utsätts för påtryckningar. Organisationen verkar även för ökad kunskap om advokatens roll i det juridiska systemet och deltar i att bygga upp och utveckla fristående advokatorganisationer. Projekten har bestått av uppdrag i bl.a. , , dåvarande och . Uppdragens syfte är bl.a. att stödja advokater och övervaka rättegångar. Organisationen deltar i rundabordskonferenser, seminarier och andra forum för att förbättra kontakten med enskilda organisationer, opinionsgrupper och frivilliga organisationer inom projektländerna. SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet rymmer även utbildning för advokater och jurister samt seminarieverksamhet i olika rättsfrågor, exempelvis kring frågan om dödsstraff. 3.4.2 Akademiska institutioner samt icke-statliga organisationer I det följande redogörs för några övriga svenska aktörer i det internationella arbetet på rättsområdet. Beskrivningen inleds med aktörer av institutions- eller föreningskaraktär, vilkas internationella arbete är särskilt inriktat på juridiska frågor. Därefter följer några NGO:s med allmän inriktning på mänskliga rättigheter. Utöver de organisationer som beskrivs särskilt nedan finns ett stort antal svenska organisationer och nätverk som helt eller delvis är inriktade på arbete med mänskliga rättigheter, däribland Centralafrikagruppen, DemokratiAkademin, , Föreningen , och . Organisationernas verksamhet är till stora delar överlappande och de organisatoriska nätverken hänger samman. Flertalet organisationer, undantaget, får sin huvudsakliga finansiering genom Sida. Universiteten De svenska universiteten har viktiga funktioner att fylla i arbetet med kunskapsöverföring och utbildning också i internationella sammanhang. Utöver utbildning av den svenska resursbasen deltar universiteten direkt i olika utvecklingssamarbetsprojekt. Den juridiska fakulteten och rättsvetenskapliga institutionen vid Lunds respektive har medverkat i sådana projekt, bl.a. i . för mänskliga rättigheter och humanitär rätt (RWI) har svarat för en stor del av de svenska insatserna på rättsområdet i utvecklingsländerna. Institutet, som bildades , har till syfte att främja forskningen om mänskliga rättigheter och humanitär rätt genom att initiera, utveckla och 135 Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 stödja forskning och undervisning på området. Institutet har ett nära samarbete med . Verksamheten är i huvudsak inriktad på utbildning. Institutets lärare och forskare publicerar ett antal artiklar och andra arbeten. RWI ger också ut egna skriftserier inom området mänskliga rättigheter och humanitär rätt samt förvaltar ett omfattande folkrättsligt bibliotek. Institutet bedriver inom området mänskliga rättigheter utvecklingssamarbete med en rad länder genom främst Sida-finansierade program. Programmen innebär vanligen långsiktigt samarbete. De genomförs i , , , och . I vissa samarbetsländer har institutet inrättat fältkontor för att underlätta samordningen av olika aktiviteter. Institutet riktar till stor del in sig på utbildning av och kunskapsöverföring till personer och institutioner med nyckelroller. Målgrupper kan vara lärare vid akademiska lärosäten, olika yrkesgrupper inom rättsväsendet, advokater, representanter för nationella människorättsorganisationer och ombudsmannainstitutioner samt politiker och journalister. Utbildningen sker antingen genom multilaterala program, som inkluderar deltagare från flera länder, eller på bilateral basis. De multilaterala programmen organiseras främst i , medan de regionala och bilaterala programmen huvudsakligen genomförs i respektive region eller land. Utbildningen kompletteras av stöd i exempelvis organisatoriska frågor. Svenska avdelningen av Svenska avdelningen av (ICJ-S), är en självständig stödorganisation till , the International Commission of Jurists (ICJ), som är en internationell organisation med sekretariat i . Organisationen övervakar och rapporterar om kränkningar av de mänskliga rättigheterna över hela världen. Observatörer sänds till rättegångar där rättssäkerheten står på spel. ICJ ger även ut tidskrifter och publicerar pressmeddelanden samt medverkar i utvecklingen av det internationella regelverket om mänskliga rättigheter. bildade ICJ ett särskilt organ, (), med uppgift att verka för domares och advokatkårers oberoende samt stödja domare och åklagare som trakasseras eller förföljs. SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet Den svenska avdelningen, ICJ-S, bildades kort efter ICJ:s tillkomst . Avdelningens arbete innefattar både att främja de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer i samt att verka för dessa målsättningar genom samarbeten med organisationer i andra länder. Det internationella arbetet bedrivs i Sida-finansierade projekt i och . I biståndsprojekten samarbetar organisationen med människorättsorganisationer och utbildar bl.a. jurister och statstjänstemän i mänskliga rättigheter. Svenska Helsingforskommittén31 för Mänskliga rättigheter för Mänskliga rättigheter (SHK) bildades och är en politiskt och religiöst oberoende icke-statlig organisation. Alltsedan undertecknandet av det s.k. har oberoende Helsingforskommittéer bildats på olika håll med syfte att övervaka efterlevnaden av avtalets åtaganden om mänskliga fri- och rättigheter och att medverka till en demokratisk utveckling i alla stater som har skrivit under (nuvarande OSSE-området). var den Europeiska slutdokument. Säkerhetssamarbetet innebar att mänskliga rättigheter kopplades till internationell fred och säkerhet. Idén att bilda nationella, oberoende och icke-statliga Helsingforskommittéer har spridits framgångsrikt och det finns 42 kommittéer och samarbetsorganisationer. Samtliga kommittéer ingår i Internationella () med säte i . Kommittéernas arbete utmynnar i en rapport, som sammanställs och utges av IHF. I rapporten redovisas, land för land, kränkningar av mänskliga rättigheter. Svenska Helsingforskommitténs arbete syftar till att öka respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna. SHK bevakar och förespråkar efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna och samarbetar med lokala organisationer som stödjer uppfattningen att mänskliga rättigheter är en förutsättning för att skapa demokratier. Kommittén gör s.k. fact-finding missions för att på plats samla in information om efterlevnaden av mänskliga rättigheter i olika länder. Den rapporterar till parlament och regeringar samt till berörda myndigheter och organisationer. 31 Kommittén har, av mindre lätt insedda skäl, beslutat ändra sin firma till Civil Rights Defenders. Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 Kommittén arrangerar också seminarier och möten för att sprida kunskap om mänskliga rättigheter och förutsättningar för demokrati. Svenska och medlemmar består av namnkunniga experter inom olika fält och bidrar ideellt med kunskap och engagemang. SHK har också tillgång till ett nätverk av externa experter som bidrar ideellt med sitt yrkeskunnande. Kommitténs sekretariat ligger i . Fältkontor finns i i , i i och i i . är verksam i , , , , , , , , , och . Arbetet finansieras bl.a. av Sida och . for Legal Development (SILD) bildades och är en ideell förening som enligt sin stadga ska främja kunskapsöverföring inom skilda rättsområden till utvecklingsländer och till i syfte att stödja framväxten av en på marknadsekonomiska strukturer grundad rättsstat och främja respekten för mänskliga rättigheter. SILD är en av få organisationer i som har varit verksam inom utvecklingssamarbetet på rättsområdet sedan det på allvar tog fart . Verksamheten bygger på ett nätverk bestående av ett hundratal kvalificerade och erfarna jurister från rättssamhällets olika områden som anlitats av SILD i olika projekt inom utvecklingssamarbetet . Projekten finansieras av biståndsmedel och drivs under konsultkontrakt mellan SILD och Sida. Administration och anbudsarbete finansieras genom det begränsade överskott som genereras i projektverksamheten. SILD har varit organisatör och värd för en årlig fyraveckorskurs för u-landsjurister i . Organisationen har också tillsammans med bl.a. deltagit i samarbetsprojekt i Öst- och . var samtliga sådana projekt avslutade. SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet är en världsomfattande frivilligorganisation som arbetar för främjandet av mänskliga rättigheter. Detta innefattar även rätten för marginaliserade grupper att få sina ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter tillgodosedda. En av organisationens sektioner finns i . Amnesty arbetar bl.a. mot grova kränkningar av åsikts- och yttrandefrihet samt för frihet från diskriminering och rätten till fysisk och psykisk integritet. Arbetet grundas på utredningar om brott mot mänskliga rättigheter och består i att anordna föreläsningar och seminarier, bedriva kampanjer, skriva debattartiklar etc. Dessutom bedriver den svenska sektionen av Amnesty viss utbildning på i för civil och militär personal från och andra länder inför utrikestjänstgöring. En representant från sektionen har även deltagit i samövningen . Inom den svenska sektionen, liksom i flera andra Amnestysektioner runt om i världen, har särskilda juristgrupper bildats. Den svenska juristgruppen bildades . Medlemmarna är både yrkesverksamma jurister med olika specialisering och studerande vid de juridiska fakulteterna. Juristgruppen arbetar med att stärka skyddet för mänskliga rättigheter i olika nationella lagstiftningar och rättstillämpningar, bl.a. genom att verka för att stater ratificerar internationella dokument om mänskliga rättigheter. En särskild ICC-grupp verkar för att fler länder ska ratificera Romstadgan som ligger till grund för den . En annan del av Juristgruppens arbete avser arrangerandet av utbildningar och seminarier för att dels utbilda de egna medlemmarna i folkrätt och mänskliga rättigheter, dels för att öka intresset för dessa frågor inom den svenska juristkåren och bredda allmänhetens kunskaper på området. Amnesty tar, till skillnad från andra organisationer, inte emot bidrag från staten. Röda Korset Röda Korset är en politisk och religiöst obunden världsomspännande organisation som arbetar med humanitärt hjälparbete. Syftet är att förhindra och lindra mänskligt lidande. Röda Korset finns i nästan hela världen och består av 185 föreningar i lika många 139 Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 länder. I muslimska länder är motsvarigheten Röda Halvmånen.32 Totalt är 97 miljoner människor medlemmar och frivilliga i Röda Korset eller Röda Halvmånen. Svenska Röda Korset har cirka 280 000 medlemmar. Alla rödakorsföreningar arbetar inom fyra områden: att främja rörelsens grundprinciper och humanitära värderingar, att bistå vid katastrofer, att bygga upp beredskap inför katastrofer samt att arbeta med hälsa och social omsorg i lokalsamhället. En viktig uppgift för Röda Korset är att sprida kunskap om internationell humanitär rätt samt att verka för att respekten för mänskliga rättigheter ökar. Finansiering sker genom olika former av frivilligbidrag samt medel från bl.a. är en samarbetsorganisation mellan 205 olika svenska folkrörelser med engagemang inom internationellt utvecklingssamarbete. Organisationen bildades och arbetar med samverkansfrågor, nätverksbyggande och kompetensutveckling. Det övergripande målet för organisationens arbete är att stärka de svenska folkrörelserna och deras samarbetspartners i andra länder i arbetet för global rättvisa och ett stärkt civilt samhälle. Demokratisering och mänskliga rättigheter står i fokus för allt utvecklingssamarbete. Forum Syd handlägger på Sidas uppdrag ansökningar och rapporter när det gäller utvecklingssamarbetsprojekt som utförs av organisationer som saknar egna ramavtal med Sida. bedrevs elva olika program runtom i världen. Omkring 500 projekt genomförs med stöd av organisationen. bedrivs biståndsarbetet på plats i olika länder främst av lokalanställd personal. Kvinna till kvinna till kvinna är en organisation instiftad av för Fred och Frihet (IKFF). Huvudmän är IKFF och . Organisationen växte fram som en reaktion på rapporter om övergrepp mot kvinnor under kriget i . 32 I används i stället davidsstjärnan. SOU 2009:76 Svenska insatser på rättsområdet finns organisationen etablerad i tre konfliktdrabbade regioner, varav sex länder på , sex länder i och tre länder i södra . Arbetet fokuseras på långsiktigt utvecklingssamarbete med kvinnoorganisationer i alla tre regionerna. Aktiviteterna som bedrivs skiljer sig åt beroende på hur behoven ser ut i deras närmiljö. Det kan bl.a. handla om att erbjuda psykosocialt stöd, juridisk rådgivning, stödja kvinnliga politiker och att påverka lagstiftning. Swedish Refugee Aid Swedish Refugee Aid (SWERA) bildades och har utvecklats ur . Organisationen verkar för en solidarisk och human flyktingpolitik. Arbetet består i bl.a. utbildning, information och lobbying i och utomlands. bedrivs utbildningsverksamhet för såväl inhemska som utländska advokater och andra jurister. Organisationen bedriver biståndsverksamhet i olika länder och arbetar för att stärka befintliga insatser och utöka biståndet till ytterligare länder. har insatser i form av rättsbiståndsprojekt genomförs i och med stöd av medel från UD. En mindre insats har också gjorts i med stöd av Sida-medel. Swera är samarbetspartner till FN:s Flyktingkommissarie, . Organisationen deltar i ett flertal internationella nätverk. 3.5 Samverkan Den ökade efterfrågan på svenskt deltagande i internationell civil krishantering och internationellt utvecklingssamarbete har skapat ett behov av ökad samordning av svenska aktörer på området. På initiativ av har skapats en nationell kontaktgrupp för SSR-frågor, dvs. frågor rörande säkerhetssektorreform. Gruppen träffas en gång och är sammansatt av representanter från Polisen, FBA, Försvarsmakten, Sida och Försvarshögskolan. RPS, som är den myndighet inom rättsväsendet som har längst erfarenhet av internationellt arbete, representerar vid dessa möten även rättsväsendet i övrigt. Syftet med mötena är att öka samverkan mellan myndigheterna och att göra myndighetsöverskridande analyser, bl.a. gemensamma förstudier inför kommande utvecklingssamarbetsprojekt. Till kontaktgruppen är knuten 141 Svenska insatser på rättsområdet SOU 2009:76 142 en styrgrupp bestående av representanter från , UD och Försvarsdepartementet. På mer informell basis träffas även representanter från rättsväsendets olika delar, dvs. DV, , Polisen och Kriminalvården, ungefär för att utbyta information. Vid dessa möten informerar bl.a. RPS övriga myndigheter om arbetet inom den nationella kontaktgruppen för SSR-frågor. Inom Samverkansforum för utbildningsfrågor träffas representanter från ett flertal departement, myndigheter och institutioner två gånger . Sammankallande är FBA. Därutöver deltar bl.a. , , Försvarsmakten, Sida, DV, RPS, Kriminalvården, MSB samt . Gruppen arbetar dels med långsiktiga utbildningsbeskrivningar, dels med att på kunna ta fram relevanta utbildningar. FBA:s nationella referensgrupp för konflikt- och krishanteringsfrågor ska användas som ett forum för samverkan och samordning mellan myndigheterna inom verksamhetområdet. Representation i gruppen baseras på erfarenhet inom området och på mandat för myndighetssamverkan. Gruppens sammansättning motsvarar ungefärligen den sammansättning som den nationella kontaktgruppen för SSR-frågor har. Försvarsmakten har tagit initiativ till projektet , som bedrivs i nätverksform mellan bl.a. Försvarsmakten, Polisen, FBA och MSB (se avsnitt 7.3.16). Utöver regelbunden samverkan inom nämnda grupper sker samverkan även vid bl.a. tillfälliga samövningar. Exempelvis deltog vissa myndigheter från rättsväsendet i den civil-militära samövningen , en krishanteringsövning inom ramen för NATO-samarbetet Partnerskap för Fred. Övningen simulerade en fredsfrämjande insats där samarbete mellan militära, polisiära och humanitära organisationer övades. 4 Andra myndigheter med internationell verksamhet 4.1 Inledning Till följd av den ökade internationaliseringen bedriver flertalet svenska myndigheter internationell verksamhet eller deltar i sådant samarbete i någon utsträckning. I utredningens uppdrag ligger bl.a. att överväga behovet av en författningsreglering innefattande arbets och socialrättsliga förhållanden avseende rättsväsendets personal, men även att överväga huruvida en sådan reglering kan vara tillämplig på övrig civil personal. Nedan följer därför en kort beskrivning av några myndigheters internationella verksamhet utanför rättsområdet. Beskrivningen gör inte anspråk på att vara fullständig. 4.2 Försvarsmakten Försvarsmakten ska bidra till fred och säkerhet i omvärlden genom att kunna genomföra och lämna stöd till fredsfrämjande operationer och säkerhetsfrämjande samarbete samt kunna lämna stöd till humanitär verksamhet (2 § tredje stycket förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten).1 Inom Försvarsmakten finns en utlandsstyrka. Utlandsstyrkan ska genomföra de internationella fredsfrämjande insatser som beslutas av riksdag och regering.