sou · GXB311 · 2009-02-20 00:00:00 — rekommenderar ett antal åtgärder med bevisad kostnadseffektivitet för minskat tobaksbruk.8 1.Höjda priser på tobak Bland EU:s medlemsländer rankas som sjätte land vad gäller omfattningen av tobakspolitiska åtgärder. har en jäm- förelsevis offensiv lagstiftning om rökfria miljöer, marknadsföring och märkning av tobaksprodukter, men ligger sämre till i fråga om prissättning och beskattning, tillhandahållande av rökavvänjning samt total budget för tobakskontroll.9 En viktig del i arbetet för att minska tobaksbruket har varit in- förandet av olika former av begränsande lagstiftning. En samlad svensk tobakslag (1993:581) trädde i kraft och den har sedan skärpts ett flertal gånger. Lagstiftningen reglerar bl.a. varningstexter på cigarettpaket, rökfria arbetsplatser och offentliga lokaler, rökfria serveringar, rökförbud på skolgårdar, 18-årsgräns för tobaksinköp samt förbud mot indirekt tobaksreklam. De av beslutade elva målen som fokuserar på faktorer som påverkar folkhälsan, dvs. livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor innefattar också mål om ett minskat tobaksbruk. Regeringen har utifrån detta formulerat följande fyra tobaks- förebyggande delmål.10 1.En tobaksfri livsstart . 2.En halvering av antalet ungdomar som börjar röka eller snusa. 3.En halvering av andelen rökare bland de grupper som röker mest. 4.Ingen ska ofrivilligt utsättas för rök i sin omgivning (passiv rök- ning). 8Cancerprevention, 2008. Underlag till utredningen (se bilaga 2). 9Samma som ovan. 10Mål för folkhälsan, prop. 2002/03:35. I En förnyad folkhälsopolitik, prop. 2007/08:110, slog regeringen fast att delmålen fortsatt gäller. FHI, som har regeringens uppdrag att följa utvecklingen av tobaks- bruket och arbetet med att nå delmålen, har konstaterat att arbetet går alltför långsamt och att det är långt kvar innan målen är nådda.11 Regeringen har tillsatt en utredning för att se över effektiviteten och efterlevnaden av bestämmelsen om åldersgräns för handel med tobaksvaror. Undersökningar visar att ungdomar inte sällan kan köpa tobak, trots att lagstiftning mot försäljning av tobak till personer varit i kraft sedan 1997.12 Insatser på regional och lokal nivå för att förebygga tobaksrökning Rökavvänjning har en central roll inom tobakspreventionen. Sjuk- vårdshuvudmännen har huvudansvaret för det förebyggande arbe- tet med rådgivning och avvänjning för rökare och här pågår således det mesta och det praktiska tobakspreventiva arbetet. Flera lands- ting har tagit beslut om egna policies för ett rök- eller tobaksfritt landsting och ett antal landsting anger att de har en plan för infor- mation om respektive uppföljning av policyn. Ett resultat av det s.k. Tobaksuppdraget13 är att av landets vårdcentraler nu har en eller flera tobaksavvänjare. Det är en ökning då av vårdcentralerna upp- gav att de hade rökavvänjare. Det har också blivit vanligare att landstingen arbetar med särskilda incitament, exempelvis att en del av ersättningen till vårdcentralerna är relaterad till att de kan redo- visa tobaksavvänjning. Länsstyrelserna är viktiga aktörer inom folkhälsoarbetet och har bl.a. det regionala tillsynsansvaret för tobakslagens bestämmelser om rökfria miljöer, åldersgränser och marknadsföring. FHI följer upp hur länsstyrelser och kommuner arbetar med tillsyn enligt alkohol- och tobakslagstiftningen. Kommunerna har en viktig roll i det tobaksförebyggande arbe- tet, eftersom de har ansvar för skolan, barns och ungdomars fri- tidsverksamhet, äldre och funktionshindrade samt vård och om- 11Minskat bruk av tobak – var står vi ? 12Översyn av vissa bestämmelser i tobakslagen i syfte att skydda minderåriga (dir. 2008:29). 13År 2002 till 2005 genomfördes i alla landsting projektet . Statens folk- hälsoinstitut fick regeringens uppdrag att utveckla och förstärka ett långsiktigt förändrings- arbete för att motverka tobaksbruk hos vuxna, barn och ungdomar. I arbetet satsades mycket på att stimulera utbyggnaden av tobaksavvänjning, utbilda personal i tobaksavvänj- ningsmetodik och att stimulera efterfrågan på tobaksavvänjning. Kommunen är även den lokala tillsynsmyndigheten enligt tobakslagen och utövar därmed tillsyn över rökfria miljöer och åldersgränsens efterlevnad. 3.1.2Betydelsen av kost, övervikt/fetma och fysisk inaktivitet för insjuknande i cancer Dåliga matvanor, övervikt/fetma och fysisk inaktivitet är viktiga riskfaktorer för cancer, men också för hjärt-kärlsjukdom, diabetes och andra sjukdomar. Kunskapen om kost, fysisk aktivitet och cancer- prevention sammanfattades i en rapport från (), där också folkhälsomål och rekommen- dationer på området formulerades.14 Trots en omfattande forskning om kostens inverkan på upp- komsten av cancer är emellertid sambanden ofullständigt kända. Kostvanorna samvarierar också med andra aspekter av vår livsstil, exempelvis tobaks- och alkoholvanor, som båda har en betydande inverkan på cancerrisken. I ovan nämnda rapport från WCRF dras slutsatsen att över- vikt/fetma kan vara en bidragande orsak till cancer i matstrupe, bukspottskörtel, tjock- och ändtarm, bröst (hos postmenopausala kvinnor), livmoder och njure. Andelen av den svenska befolkningen med fetma har nästan fördubblats under de senaste 20 åren.15 Enligt data års nationella folkhälsoenkät är andelen feta män och kvinnor i , dvs. fetma är något vanligare hos kvinnor. Ökningen av fetma och övervikt är särskilt tydlig i åldersgrupperna . I åldersgruppen 16–24 har fetman ökat kraftigt, även om nivån är ganska låg hos både män och kvinnor i ålders- gruppen. Det finns emellertid vissa positiva trendbrott bland barn i . I en studie från visas hur övervikt och fetma bland 10-åringar ökade markant mellan 1984–85 och 2000–01 för att plana ut bland pojkar och tydligt minska bland flickor. En studie från visar liknande resultat. Förekomsten av övervikt/fetma varierar kraftigt mellan olika grupper i samhället både hos barn och vuxna, med en högre andel Food, Nutrition, Physical Activity, and the Prevention of Cancer: a Global Perspective. : AICR, 2007. 15Åtgärder mot fetma, , 2002. överviktiga/feta hos dem som lever under sämre socioekonomiska förhållanden. Siffrorna för cancerdödlighet som kan ha orsakats av övervikt/fetma är lägre i än exempelvis och , då proble- met är mindre här. Data från dessa länder kan ändå ge en finger- visning om vilka konsekvenser en framtida utveckling med ökad över- vikt/fetma skulle kunna få i Sverige.16 Det finns relativt stark vetenskaplig evidens för att personer som är fysiskt aktiva löper en lägre risk att utveckla cancer i tjock- och ändtarm, bröst och livmoder, jämfört med inaktiva. Skydds- effekten har sannolikt att göra med en förbättrad viktkontroll, men också med gynnsamma effekter på immunförsvar, hormonmeta- bolism och, för tjock- och ändtarmscancer, snabbare transit av tarminnehåll. Fysisk aktivitet har även en rad andra hälsoeffekter och förebygger hjärtkärl-sjukdom, typ 2-diabetes m.m. Effekterna av olika preventiva insatser för att förebygga och minska osunda kostvanor, fysisk inaktivitet samt övervikt/fetma är svåra att utvärdera och kunskapsläget är ovisst. Interventioner en- bart riktade mot individen, dvs. information och utbildning, har visat små resultat. I stället tyder det mesta på att insatser på sam- hällsnivå, där många olika aktörer görs delaktiga, är nödvändiga.17 3.1.3Alkoholkonsumtion en riskfaktor för flera cancersjukdomar Alkoholkonsumtion brukar räknas som en av de viktigaste livs- stilsfaktorerna för uppkomsten av cancer. Alkohol har dessutom en rad andra skadeverkningar – medicinska och sociala – och är en etablerad riskfaktor för många sjukdomstillstånd. Sambandet mel- lan alkohol och hälsa är dock komplext och varierar med ålder, kön och dryckesmönster. De hälsovinster som kan finnas gäller bl.a. små alkoholmängder och hjärt-kärlsjukdomar hos människor i medel- åldern och därefter. Hos unga har alkohol enbart negativa hälsoeffekter. Alkoholkonsumtion är en stark riskfaktor för lever- och mat- strupecancer, liksom för cancer i munhåla, svalg och strupe, där- emot är mekanismerna bakom sambandet inte kända. Enligt skatt- ningar för höginkomstländer orsakas 30–av dödligheten 16Enligt WHO:s uppskattning orsakas av alla cancerdödsfall i höginkomst- länder av övervikt/fetma. Cancerprevention, 2008. Underlag till utredningen (se bilaga 2). 17Cancerprevention, 2008. Underlag till utredningen(se bilaga 2). i dessa cancerformer av alkohol. Alkoholens cancerframkallande effekt vid cancer i övre luftvägar och matspjälkningskanal samver- kar också med tobaksrökningens. Personer som både röker och dricker mycket har därför kraftiga överrisker för dessa, om än ganska ovanliga, sjukdomar. finns även studier som visar att alkohol kan vara en riskfaktor för bröstcancer. Forskningsresultat har visat att enbart utbildningsinsatser kring alkohol och hälsa endast har en liten effekt på konsumtionsmöns- ter. Insatser behöver i stället ingå i ett större system med lagar och regler kring tillgänglighet, prissättning och marknadsföring. Lik- som för tobak, anses prisnivån vara en av de viktigaste bestäm- ningsfaktorerna för alkoholkonsumtionen i ett samhälle. Det har även visats att begränsningar av öppettider, antal försäljningsställen och deras placering i förhållande till skolor och större arbetsplatser påverkar konsumtionen.18 3.1.4Infektioner kan orsaka cancersjukdom Uppskattningar tyder på att av all världens cancer be- ror på långvariga infektioner med virus, bakterier eller parasiter. Andelen infektionsrelaterad cancer varierar kraftigt mellan olika delar av världen, och är betydligt högre i utvecklingsländerna. är det tre större cancerformer som sätts i samband med smittämnen; livmoderhalscancer (humant papillom-virus, HPV), primär levercancer (hepatit B- och hepatit C-virus, HBV och HCV) samt magsäckscancer (Helicobacter pylori).19 Två vacciner riktade mot HPV-typerna 16 och 18, vilka ligger bak- om av all livmoderhalscancer, har godkänts i . Vaccin mot HBV (men ej HCV) finns att tillgå och barn i 160 länder vaccineras. I är HBV-infektion ovanlig, en- dast av befolkningen beräknas bära på smittan. Infek- tionen klassas som en allmänfarlig sjukdom och övervakas därför noggrant. Endast de grupper som är speciellt utsatta för smittorisk vaccineras, t.ex. hälso- och sjukvårdspersonal. Mot bakterien Helicobacter pylori som kan orsaka magsäcks- cancer finns inget vaccin. Infektion behandlas effektivt med antibi- otika och s.k. protonpumpshämmare. 18Cancerprevention, 2008. Underlag till utredningen (se bilaga 2). 19Samma som ovan. 3.1.5Ökning av hudtumörer till följd av ändrade solvanor Förekomsten av malignt melanom har ökat mer än femfaldigt i , och trenden spås fortsätta (se kapitel 7.3). Ökningen antas bero på förändrade solvanor, men till viss del även på förbättrad diagnostik. Exponering för solljus, och speciellt solbränna under barndomen, är väl kända riskfaktorer för sjukdomen. Data antyder även att användning av solarier, speciellt tidigt i livet, ökar risken. Ultraviolett strålning från solen är också den främsta orsaken till övriga hudtumörer, basalcellscancer och skivepitelcancer, som inte är lika allvarliga men i stället mycket vanliga. För dessa cancer- typer är risken avhängig den kumulativa solexponeringen genom livet snarare än antalet eller graden av enskilda solbrännor. Sambandet mellan ultraviolett strålning och hudcancer ligger bakom preventivt syftande kampanjer och råd om försiktighet be- träffande solvanor. Solexponering i måttliga doser krävs emellertid för den kroppsegna produktionen av D-vitamin och är den vikti- gaste källan till vitaminet. satsades det i på melanomprevention, vilket anses ha bidragit till den stabilisering av melanomincidensen som sågs . In- cidensökningen talar emellertid för att det behövs förnyade insatser för att förebygga hudcancer. Primärpreventiva interventioner som bygger på utbildning och policyarbete inom förskola och turistanläggningar förefaller vara effektiva för att minska solexponering och öka skyddsbeteende. Andra lovande preventionsstrategier är individanpassad informa- tion som utformas efter individuella risker att drabbas av hudcancer samt informationssatsningar riktade till föräldrar. En stor del av solexponeringen sker under unga år och det är därför viktigt att minska barns exponering för solen. Strålsäker- hetsmyndigheten (SSM) ansvarar för miljömålet Säker strålmiljö. Enligt detta mål ska antalet nya hudcancerfall inte vara större än . I SSM:s UV-arbete prioriteras barn samt vuxna runt barn. Kommuner rekommenderas att vid plane- ring av nya förskolor, skolor, fritidsytor, friluftsbad etc. beakta till- gången till naturmark med låg reflektans och områden med liten himmelsvy dit barns aktiviteter attraheras. landstingen att återuppta tidigare preventiva aktiviteter för att bromsa incidens- och dödlighetsökningen av malignt melanom.20 3.2Tidig upptäckt minskar dödligheten i cancer En av de viktigaste prognostiska faktorerna för cancer är i vilket skede en tumör diagnostiseras. Tidig upptäckt och tidig diagnostik kan ske genom olika typer av hälsokontroll eller screening. Ytter- ligare en möjlighet är att sprida information om tidiga symtom så att patienter söker läkarvård i så tidig fas av symtomgivande sjuk- dom som möjligt. I det följande har vi valt att fokusera på tidig upptäckt genom screening. Screening innebär undersökning av symptomfria, och tillsynes friska, individer med avsikt att hitta sjukdom eller dess förstadier i ett skede där bot är möjlig. Screeningen kan vara organiserad vilket innebär att hela befolkningsgrupper inbjuds att genomgå en speci- fik diagnostisk test med specifik periodicitet, eller opportunistisk, dvs. initierad av patient eller hälso- och sjukvårdspersonal. Oppor- tunistisk screening är svår att utvärdera och karaktäriseras ofta av oklar effektivitet, hög marginalkostnad liksom ojämlik tillgång. WHO har formulerat ett antal kriterier som tillsammans defini- erar den befolkningsinriktade screeningen:21 -sjukdomen ska vara vanlig, allvarlig och utgöra en samhällelig belastning, -diagnostik av symptomfria individer ska vara möjlig, -det diagnostiska testet ska med hög sannolikhet klassificera sant sjuka individer som sjuka (hög sensitivitet) och sant friska som just friska (hög specificitet), -effektiv behandling ska finnas och vara tillgänglig, -tidig upptäckt och behandling ska innebära en förbättrad prognos samt -verksamheten ska vara allmänt accepterad i den befolkning som omfattas av screeningen och kostnadseffektiv. Screeningverksamhet innebär en risk att felaktigt klassifi- cera friska människor som sjuka – och på så sätt förorsaka onödigt psykiskt och fysiskt lidande genom obehaglig, och i värsta fall, 20SSI:s vetenskapliga råd om ultraviolett strålning 2006, , tidigare , 2007. 21Wilson JMG, Junger G. Principles and practice of screening for disease, 1968, WHO. Omvänt kan sjuka orätt komma att kategorise- ras som friska och därmed invaggas i falsk trygghet och undanhållas nödvändig behandling. finns två screeningprogram etablerade på natio- nell basis i , gynekologisk cellprovtagning och mammografi. Sedan den organiserade screeningen av gynekologiska cellprovs- kontroller infördes i har förekomsten och dödligheten i livmoderhalscancer minskat avsevärt. diagnostiserades 466 fall av livmoderhalscancer i . Kvinnor mellan kallas i regel till gynekologisk cell- provtagning och kvinnor i åldern kallas . Ålders- och tidsintervall för gynekologisk cellprovtagning skiljer sig inte nämnvärt över landet. Däremot visar en rapport från det för gynekologisk cellprovskontroll, att täckningsgraden22 varierar kraftigt mellan sjukvårdshuvudmän- nen. Variationen i täckningsgrad mellan länen sträckte sig från för kvinnor 23–i , till i Väster- . Täckningsgraden var generellt högre i åldrarna 51–. I åldrarna 23–hade endast fem län en täckningsgrad som nådde . Landsting med hög täckningsgrad har i allmänhet lägre före- komst av livmoderhalscancer än landsting med låg täckningsgrad. Den största relativa minskningen av livmoderhalscancer ses i allmänhet i landsting med hög täckningsgrad. Generellt är täck- ningsgraden lägre i storstäderna och högre i norra än södra som inte har deltagit i screening inom avsett intervall har visat sig stå för av cancerfallen och av de avancerade fallen.25 22Täckningsgraden är den andel av målpopulationen som blivit undersökta oavsett om de blivit kallade eller om de tagit ett eget initiativ (s.k. opportunistisk screening). Med deltagarfrekvens avses det antal individer som deltar efter att ha blivit erbjuden eller kallats till en undersökning. 23Gynekologisk cellprovskontroll i , Rapport 2007 med data till 2006, Nationellt kva- litetsregister för gynekologisk cellprovskontroll, , 2008. 24Öppna jämförelser 2008, och Kommuner och Landsting, 2008. 25Cancerprevention, 2008. Underlag till utredningen (se bilaga 2). Vidare visade det sig att avgifternas storlek samt hur sjukvårds- huvudmännen kallar till screening (inklusive påminnelser) skiljer sig åt.26 En genomgång av avgifterna för gynekologisk cellprovs- kontroll visar på skillnader från noll till 150 kronor.27 Erfarenheter från är att avgift inom den organiserade cellprovskont- rollen påverkar deltagandet negativt och ger därmed en minskad effekt av screeningprogrammet, speciellt . in- fördes en avgift på varvid deltagandet sjönk med 15 pro- cent . Avgiften togs sedermera bort. Livmoderhalscancer sätts i samband med humant papillom-virus (HPV). Viruset kan påvisas innan cancer utvecklats, och smitta med de onkogena varianterna av HPV innebär en cancerrisk även i frånvaro av påvisbara cellförändringar. Motsatt gäller att få kvinnor som inte bär på dessa virustyper utvecklar cancer, även om cellförändringar kan detekteras. Utvärderingar pågår angående huruvida HPV-tester skulle kunna användas inom screeningprogram.28 Bröstcancer är den vanligaste cancerformen hos svenska kvinnor och svarar för av all kvinnlig cancer. Det innebär att ca 7 000 kvinnor drabbas av bröstcancer . Screening med mammografi har successivt införts i . Femårsöverlevnaden i bröstcancer har ökat från till för kvinnor som fick sin diagnos under mitten av 1990- talet och utvecklingen har fortsatt i positiv riktning.29 Den förbätt- rade överlevnaden beror dels på att mammografiscreening medför att tumörer upptäcks tidigare, dels på förbättrade behandlings- metoder. När en tumör i bröstet når det stadiet att det går att känna den med händerna har den i av fallen spridit sig lymfkörtlarna, vilket försvårar den fortsatta behandlingen. Både svenska och internationella studier visar att kvinnor som lever under sämre socioekonomiska förhållanden i mindre utsträck- ning deltar i mammografi än andra kvinnor. 26Gynekologisk cellprovskontroll i , Rapport 2007 med data till 2006, Nationellt kvalitetsregister för gynekologisk cellprovskontroll, , 2008. 27Patientavgifter för gynekologisk hälsokontroll respektive mammografi, 2009, . 28Background to the vaccine program for human papilloma virus in , Social- styrelsen, 2007. 29Öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet, Kommuner och Landsting och , 2008. Studier har även visat att kvinnor som drabbats av bröstcancer och som har inbjudits till screening, men inte deltagit, avlider oftare i sin sjukdom än övriga. Enligt nationella riktlinjer för bröstcancersjukvård ska mammografiscreening säkerställas i åldrarna 40–74 år.30 erbjuds också mammografiundersökning i landets alla län, men det finns skillnader avseende vilka ålders- och tidsintervall som kvinnor inbjuds till screening. saknas det en nationell upp- följning och samlad statistik av deltagandet i mammografi. En rad undersökningar har emellertid uppmärksammat dessa skillnader. En undersökning som Bröstcancerföreningarnas Riksorganisa- tion, BRO, genomförde visade att två av tio mammografienheter inte följde politiskt fattade beslut om vilka åldersgrupper som ska erbjudas mammografi. Samma undersökning visade att fyra av tio mammografienheter inte kallade hela åldersgruppen 40–till mammografi.31 Enligt en kartläggning som Cancerfonden genomförde visade att knappt hälften av landstingen erbjöd hela ålders- gruppen 40–mammografi.32 En granskning av sjukvårdshuvudmännens avgifter för mammo- grafi visar att det finns skillnader även vad gäller dessa. Genom- gången visar att det skiljer mellan noll och i avgift mel- lan olika landsting och regioner.33 3.2.3Screening för tjock- och ändtarmscancer Tjock- och ändtarmscancer är den näst vanligaste tumörformen hos både män och kvinnor i . Trots förbättrade behandlings- metoder avlider av de drabbade inom en efter diagnos. Störst potential att upptäcka tjock- och änd- tarmscancer i ett tidigt skede har befolkningsinriktade hälsounder- sökningar med påvisande av blod i avföringen. Resultat från be- folkningsbaserade, kontrollerade studier visar sammanfattningsvis på en minskning av dödligheten i tjock- och ändtarmscancer i den 30Nationella riktlinjer för bröst-, kolorektal- och prostatacancersjukvård. Beslutsstöd för prio- riteringar, 2007. 31BRO granskar bröstcancervården, , 2007. 32Cancerfonden, , . 33Patientavgifter för gynekologisk hälsokontroll respektive mammografi, 2009, . screenade gruppen på ca 14 procent.34 Screening för tjock- och ändtarmscancer för befolkningen i åldern 60–infördes i exempelvis 2004 och i . I pågår ingen organiserad screening för tjock- och ändtarmscancer på nationell nivå. I har initierats screening för tjock- och ändtarmscancer för personer i åldern 60–. Prostatacancer är den vanligaste cancerformen hos svenska män och svarade för av alla registrerade cancerfallen hos män.35 har det skett en snabb ut- veckling av antalet nyupptäckta prostatacancerfall till följd av ökad testning med prostataspecifikt antigen (PSA)36, framför allt i , men även i och andra västländer. En övervägande del av de prostatacancerfall som diagnostiseras är sannolikt inte livshotande och kanske aldrig skulle ha gett mannen symtom. I pågår ingen organiserad screening för prostatacancer, då förutsättningarna för sådan verksamhet inte anses vara upp- fyllda. har konstaterat att det visserligen finns ett visst vetenskapligt underlag för att screening med PSA i ålders- gruppen 50–skulle kunna leda till minskad dödlighet i pro- statacancer. finns det ett gott vetenskapligt underlag för att screening för prostatacancer leder till överdiagnostik och över- behandling av cancerhärdar som inte hade lett till livshotande sjuk- dom. har vidare konstaterat att även om de nu pågå- ende studierna skulle visa minskad dödlighet i den screenade popu- lationen måste detta vägas mot de oönskade effekterna i form av falskt positiva test, överdiagnostik, överbehandling m.m. innan be- slut kan fattas om allmän screening ska införas eller inte.37 De senaste årtiondenas framsteg inom molekylärbiologin och stora ekonomiska investeringar i biobanker har resulterat i kunskap som kan komma att få stor betydelse för prevention av exempelvis 34Nationella riktlinjer för kolorektalcancersjukvård. Medicinskt och hälsoekonomiskt fakta- dokument, , 2007. 35Cancer Incidence , . 36PSA, prostataspecifikt antigen, är ett äggviteämne som bildas i prostatakörteln. Mer PSA läcker ut i blodet vid cancer än normalt då det mesta utsöndras via sädesvätskan. Även vid andra tillstånd än cancer kan PSA-halten vara något förhöjd. Nationella riktlinjer för bröst-, kolorektal- och prostatacancer, 2007. 37Nationella riktlinjer för bröst- kolorektal- och prostatacancersjukvård. Fem relativt vanliga genvarianter som påverkar ris- ken har upptäckts, och har man kunnat visa att män som bär på fyra eller fler riskvarianter har en fyra till fem gånger ökad risk att drabbas av prostatacancer. Man har också hittat gen- varianter som är kopplade till aggressiva former av prostatacancer, och kunskapsfronten flyttar sig snabbt framåt.