sou · GXB332 · 2009-04-17 00:00:00 — Regeringen konstaterade i förarbetena att en alltför omfattande gallring kunde leda till att det inte finns tillräckligt med material för t.ex. Författningsreglering av behandling av uppgifter epidemiologiska undersökningar, medan en alltför begränsad gallring kunde leda till att känsliga uppgifter om enskilda sparas i onödan. På grund av svårigheterna med att i lagform reglera flera olika register som förändras över tiden avseende innehåll m.m., valde regeringen att låta arkivlagens bestämmelser gälla (prop. 1997/98:108 s. 59 f.). Även i patientdatalagen (2008:355) användes, utom vad avser journalhandlingar, denna metod (jfr. 2007/08:126 s. 213). Mot bakgrund av vad som anförts tidigare i betänkandet (se kap. 9.2 och 9.4) om sambandet och önskemålet om ökat informa- tionsutbyte mellan de närliggande verksamhetsområdena hälso- och sjukvård respektive socialtjänst, samt det faktum att patientdatalagens bestämmelser om gallring följer det andra av ovannämnda alternativ, finner vi – angående utformningen av gallringsbestämmelse – skäl att använda oss av det sistnämnda av de två alternativen ovan. Vi bedömer därför att arkivlagens bestämmelser ska vara gällande och följaktligen att det inte ska införas någon särskild bestämmelse härom i lagen om behandling av personuppgifter inom . 11.5Socialstyrelsens behandling av personuppgifter inom Vårt förslag: finns ingen särskild lagstiftning på central nivå – dvs. vid – som behandlar personuppgifter inom . En ny lag om behandling av personuppgifter inom föreslås därför. I enlighet med våra förslag till ny lagreglering på lokal nivå - lagen (2009:000) om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten – ska ovannämnda lag utgå från personuppgiftslagens tillämpningsområde, begrepp och terminologi. I lagen ska anges de undantag, preciseringar och förtydliganden i förhållande till personuppgiftslagen som är motiverade. Lagens tillämpningsområde omfattar behandling av personuppgifter som avser socialtjänst- 1. uppföljning, utvärdering samt utveckling och Författningsreglering av behandling av uppgifter kvalitet, 2. framställning av annan statistik än officiell statistik och 3. tillsyn. Personuppgifter får också behandlas för att genomföra gemensam uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av socialtjänst och hälso- och sjukvård. Regeringen, eller om regeringen bestämmer det Social- styrelsen, får meddela vissa föreskrifter som närmare bestämmer ändamålen för vissa särskilda bearbetningar av personuppgifter. På central nivå finns bara lagstiftning som möjliggör för att behandla personuppgifter för statistik- ändamål. Av motsvarande skäl som anförts bl.a. i 11.1 kap. föreligger behov av att även på central nivå införa bestämmelser om bl.a. verksamhetsuppföljningar (uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring). En ny lag om behandling av personuppgifter inom bör därför tillskapas med ändamålsbestämmelser som omfattar uppföljning, utvärdering, samt utveckling och säkring av kvalitet. Vid utformningen av författningsregleringen föreligger skäl att dels beakta vår föreslagna reglering av behandling av person- uppgifter på lokal nivå, dels beakta utformningen av hälsodata- registerlagen (1998:543), jfr 14 kap. Den förra, av skälet att det är av vikt att författningsförslagen för lokal respektive central nivå blir så enhetliga som möjligt och korresponderar med varandra, bl.a. för att göra det så enkelt som möjligt för tillämparna av reglerna inom socialtjänstområdet. Att utforma reglerna med beaktande av utformningen av hälsodataregisterlagen och till den lagen knutna förordningar har sina fördelar när det gäller att åstadkomma ett system för utbyte av information mellan och hälso- och sjukvården på central nivå (se vidare angående denna bedömning bl.a. 14.7 kap.). Vi har dock funnit att de först nämnda skälen till utformningen av den nya författningen väger över i detta sammanhang. Utformningen av den nu föreslagna lagen (2009:000) om behandling av personuppgifter innehåller därför ett antal bestämmelser som direkt överensstämmer med vår föreslagna lag på lokal nivå, lagen (2009:000) om behandling av person- uppgifter inom . Följande paragrafer är utformade på samma sätt i båda lagarna: 1 § tredje stycket, 2–3 §§, 4 § (hänvisning), 5–6 §§ och 8–11 §§ Författningsreglering av behandling av uppgifter SOU 2009:32 I dessa delar hänvisas till kommentaren i 11.2.1–11.2.2 och 11.2.4–11.2.9 kap. Angående bestämmelserna om lagens tillämpningsområde (1 §) och ändamål (7 §) föreligger vissa skillnader lagarna emellan. Lagens tillämpningsområde omfattar enbart behandling av personuppgifter som avser socialtjänstverksamhet (1 § första och andra styckena). Angående lagens ändamål har i 7 § angivits att Personuppgifter inom får behandlas för 1.uppföljning, utvärdering samt utveckling och säkring av kvalitet, 2.framställning av annan statistik än officiell statistik, och Punkt 1 ovan motsvarar innehållet i 7 § p.3 och p.4 i lagen (2009:000) om behandling av personuppgifter inom (SoLPUL). Punkt 2 motsvarar innehållet i 7 § p. 5 SoLPUL, men det tydliggörs att officiell statistik inte omfattas av ändamålen. För framställning av sistnämnd statistik hänvisas till separat lagstiftning (jfr 1 § andra stycket). Punkt 3 avser behandling av uppgifter vid utövande av sin tillsynsverksamhet. Det finns inte för del skäl att ha motsvarande punkter som anges i 7 § p. 1 och 2. SoLPUL, eftersom motsvarande verksamhet inte förekommer inom . 11.6Författningsreglering av skyldighet att lämna uppgifter till I 6.6.5 kap. ovan har redogjorts för de bestämmelser i lag och förordning som reglerar skyldigheter för socialnämnderna att lämna uppgifter till . 12 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) och förordningen (1981:1370) om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter, reglerar uppgiftsskyldigheten vid i förord- ningen uppräknade delar av som omfattas av vissa Författningsreglering av behandling av uppgifter bestämmelser i socialtjänstlagen, lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1992:1068) om introduktions- ersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Av förordningen (1981:1370) framgår att socialnämnderna är skyldiga att lämna personuppgifter till om personer som har varit föremål för vissa av nämndens åtgärder, men inte vilka uppgifter som avses. I stället hänvisas till föreskrifter. 15 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS) och förordningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade, reglerar uppgiftsskyldigheten beträffande enskilda som beviljats insatser enligt 9 § LSS. Av förordningstexten i sistnämnda förordning framgår, till skillnad mot förordningen (1981:1370) om skyldighet för socialnämnden att lämna statistiska uppgifter, uppgifterna i sin helhet. Utöver dessa förordningar finns föreskrifter – föreskrifter SOSFS 2007:6 och SOSFS 2007:7 – som, tagits fram av efter samråd med Kommuner och landsting. I () publiceras före- skrifter och allmänna råd samt kungörelser. Föreskrifter är bindande regler. Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. Av föreskrifter, Socialnämndernas skyldighet att lämna uppgifter för statistiska ändamål (SOSFS 2007:6), framgår när uppgifterna ska lämnas , och på vilket sätt (elektroniskt eller genom blankett som Social- styrelsen har tagit fram) som uppgifterna ska lämnas. Av bilaga 1–3 till föreskrifterna, vilka utgör de blanketter som ska användas av socialnämnderna för ifyllande av uppgifterna framgår Författningsreglering av behandling av uppgifter slutligen vilka uppgifter om enskilda som kommunerna ska lämna till för framställning av den officiella statistiken. föreskrifter om ändring i föreskrifterna (SOSFS 2005:21) om kommunens skyldighet att lämna uppgifter till statistik om stöd och service till vissa funktionshindrade (SOSFS 2007:7) har meddelats med stöd av 3 § förordningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade och har utarbetats efter samråd med Kommuner och Landsting. Av föreskrifterna framgår bl.a. följande. Varje kommun ska, enligt 1 § i föreskrifterna, lämna uppgifter enligt 2 § till eller till den som på uppdrag av ansvarar för insamlandet av uppgifterna. I 2 § anges att varje kommun ska lämna uppgifter om de personer som kommunen beslutat om och verkställt insatser för enligt LSS, formen och tidpunkten för uppgiftslämnandet. Av bilaga 1 till föreskrifterna, vilken utgör den blankett som ska användas av socialnämnderna för ifyllande av uppgifterna framgår slutligen vilka uppgifter om enskilda som kommunerna ska lämna till för framställning av den officiella statistiken. Vårt förslag: Vi föreslår ändringar i 12 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och 15 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) av innebörd att skyldigheten att lämna personuppgifter till inte ska begränsas till enbart angelägna statistiska ändamål och officiell statistik utan ska omfatta också annan statistik samt uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring (verksamhetsuppföljning). Vi föreslår att förordningen (1981:1370) om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter samt förord- ningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade, ska upphöra att gälla och ersättas med andra förordningar (se vidare 14.7 kap.). Författningsreglering av behandling av uppgifter Gör vi en jämförelse mellan våra direktiv – där de anges att vi bl.a. ska föreslå förändringar i gällande regleringar som syftar till förbättrade möjligheter att framställa statistik och att göra verksamhetsuppföljning – samt de ovan gällande förutsättningarna för skyldigheten för socialnämnder att lämna uppgifter till Social- styrelsen, kan vi konstatera att det föreligger brister i den nuvarande utformningen av författningarna och föreskrifterna. Ändringar i 12 kap 5 § socialtjänstlagen (SoL) och 15 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) Uppgiftslämnandet avser enbart statistiska uppgifter . Genom att uppgifter för övriga ändamål därmed vilar på frivillig grund skulle alltså i princip socialnämnderna därmed kunna vägra att lämna uppgifter för exempelvis verksamhets- uppföljning. Möjligheten till ett utökat system för öppna jämförelser som anförts som önskemål i direktivet, kan därmed – som reglerna är utformade – riskera att förhindras helt eller delvis. Vi föreslår med anledning av vad som anförts ovan ändringar i 12 kap. 5 § SoL och 15 a § LSS som innebär att skyldigheten att lämna personuppgifter inte ska begränsas till enbart angelägna statistiska ändamål eller officiell statistik, utan skyldigheten ska omfatta också ändamålen annan statistik samt uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring (verksamhetsuppföljning). Då vi inte kan finna att det föreligger andra än nämnda ändamål har vi valt att utforma paragraferna på så sätt att det däri anges att till ska lämnas personuppgifter som styrelsen behöver i sin verksamhet avseende samtliga ovan nämnda ändamål. Angående uppgiftsskyldighet vid enskild verksamhet inom se 15.2 kap. nedan. Förordningen (1981:1370) om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter samt förordningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade Ur synvinkeln att reglerna ska utformas för att skydda den enskildes integritet, är det enligt vår mening inte så lämpligt att de Författningsreglering av behandling av uppgifter uppgifter som ska lämnas in till enbart framgår av de av framtagna blanketterna som utgör bilagor till myndighetens föreskrifter. Även har anfört21 att det inte är tillfredställande att det i myndighetsföreskrifter bestäms vilka uppgifter som ska lämnas för framställning av statistik om . Social- styrelsen har ansett att regleringen bör finnas i förordning där det klart framgår vilka uppgifter om enskilda som ska omfattas av uppgiftsskyldigheten. anser vidare att förordningen bör inbegripa samtliga områden inom som omfattas av förordningen om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter. Angående förordningarna har vi mot bakgrund härav inledningsvis arbetat med och tagit fram ett antal förslag till förordningar av vilka det direkt framgår vilka uppgifter som socialnämnderna skulle vara skyldiga att lämna till . Eftersom förordningarna blev alltför detaljerade, oflexibla och omoderna i sin utformning stannade vi slutligen för att inte föreslå förordningar med en sådan detaljnivå. En avvägning av den enskildes integritetsskydd mot en flexibel författning fick därmed göras där alltjämt vissa delar enligt vår mening är lämpligast att regleras genom myndighetsföreskrifter. Då det i direktiven till utredningen även framhållits att vi närmare ska utreda och ta fram förslag som innebär ett utökat utbyte av uppgifter mellan och hälso- och sjuk- vården, har vi slutligen också delat upp de omarbetade förordningarna i ett antal förordningar som sedan knutits till vår föreslagna nya lag om behandling av person- uppgifter inom . Förordningen (1981:1370) om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter samt förordningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade ska upphöra att gälla och ersättas med andra förordningar. De nämnda nya förordningarna har alltså som syfte att, inom vissa angivna områden, reglera uppgiftsskyldigheten för officiell statistik, annan statistik samt uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring. reglerar förordningarna behandling av personuppgifter i alla delar förutom officiell statistik, som regleras i 21 Bl.a. i remissyttrande över (2007:22) del- betänkande, dnr 00-4861/2007. Författningsreglering av behandling av uppgifter de separata regelverken lagen och förordningen om den officiella statistiken. Angående förordningarna se vidare 14.7 kap. nedan. 11.7Förslag till nya förordningar I anslutning till vår föreslagna lag (2009:000) om behandling av personuppgifter inom har vi även utarbetat en ny förordning (2009:000) om behandling av personuppgifter inom . På samma sätt har vi i anslutning till vår föreslagna lag (2009:000) om behandling av personuppgifter inom tagit fram förordningen (2009:000) om Social- styrelsens behandling av personuppgifter inom . föreslås att den tidigare gällande förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom ska upphöra att gälla. Vårt förslag: Som en följd av bl.a. den nya lagstiftningen angående behandling av personuppgifter inom , där det uttryckligen anges ändamålsbestämmelser som uppfölj- ning, utvärdering och kvalitetssäkring, föreslås ett tillägg i 7 kap 4 § sekretesslagen (1980:100). Till socialtjänst ska också räknas verksamhet hos annan myndighet som innefattar särskild tillsyn över eller annan uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av allmän eller enskild socialtjänst. Vi har ovan i 7 kap. redogjort för verksamhetsuppföljning m.m. inom . Vi har vidare i 11 kap. anfört att skäl föreligger att, i den av oss föreslagna nya lagstiftningen på området om behandling av personuppgifter inom , ändra utform- ningen ändamålsbestämmelserna på så sätt att det i den nya lagen uttryckligen, till skillnad mot nu gällande lagstiftning, anges att personuppgifter inom får behandlas för kvalitets- säkring samt även bl.a. för ändamålen uppföljning och utvärdering. Vi har tidigare i 8 kap. redogjort för de aktuella sekretess- bestämmelserna inom . För att kunna genomföra de förändringar som vi föreslår angående verksamhetsuppföljning föreslår vi en justering av den gällande sekretessbestämmelsen avseende socialtjänst i 7 kap 4 § sekretesslagen (1980:100), på så sätt att det i paragrafens tredje stycke anges att i definitionen av socialtjänst skrivs ett tillägg där det anges att till socialtjänst också räknas eller annan uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring. I nuvarande 7 kap. 4 § tredje stycket sekretesslagen anges bl.a. att till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar särskild tillsyn över nämndens verksamhet. detta sammanhang bör uppmärksammas att i fråga om hälso- och sjukvårdssekretessen i 7 kap. 1 c § sekretesslagen är bestämmelsen utformad på annat sätt. I nämnda paragraf anges bl.a. att sekretess gäller också verksamhet hos myndighet som innefattar särskild tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. I förarbetena ges ingen förklaring till skillnaderna i utformningen av paragraferna. En del av bedrivs som enskild verksamhet, jfr 2 kap. 5 § och 7 kap. socialtjänstlagen (2001:453), se även 15. kap nedan. Det är angeläget att sekretesskyddet är heltäckande och tydligt. Vi föreslår därför en justering av lagtexten i 7 kap. 4 § så att till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar särskild tillsyn över eller annan uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av allmän eller enskild socialtjänst. 12.2Ny sekretessbestämmelse – 7 kap. 4 a § sekretesslagen (1980:100) Vårt förslag: En ny sekretessbestämmelse införs med mot- svarande regler som inom hälso- och sjukvården där det stadgas att samma sekretessgränser bör gälla inom oavsett hur en kommun väljer att organisera denna verksamhet. Vi föreslår därmed att den nya paragrafen ska ha följande lydelse. Sekretess enligt 7 kap. 4 § första och tredje styckena hindrar inte att uppgift lämnas från en myndighet som bedriver verksamhet som avses i nämnda paragrafs första och tredje stycken i en kommun till en annan sådan myndighet i samma kommun. fanns det i princip en verksamhetsområde. Införandet av den fria kommunala nämnd- organisationen har inneburit att en kommun eller ett landsting har möjlighet att indela t.ex. på flera sektorer som organisatoriskt hör till olika nämnder. Offentlighets- och sekretesskommittén (OSEK) har i sitt betänkande (SOU 2003:99 s. 267) föreslagit att sekretessgränserna inom nämnderna i kommuner och landsting ska ändras. I stället för att sekretess ska gälla i förhållandet mellan olika självständiga verksamhetsgrenar, ska sekretess inom nämnderna gälla i förhållandet mellan verksamheter som är av olika slag. verksamheter av olika slag avses verksamheter som rör olika förhållanden eller har olika inriktning. Även har i sitt betänkande (SOU 2006:82) och regeringen i den efterföljande propositionen till bl.a. ny (prop. 2007/08:126 s. 23, 164 ff. och 270) föreslagit att samma sekretessgränser bör gälla inom hälso- och sjukvården, oavsett hur en kommun eller ett landsting väljer att organisera denna verksamhet. Dessa förslag har lett fram till den nya lydelsen av 7 kap. 1 c § sjätte stycket sekretesslagen (1980:100) – hälso- och sjukvårdssekretessen – av vilket stycke framgår följande. Sekretess enligt första stycket hindrar inte att en uppgift lämnas 1. från en myndighet som avses i första stycket i en sådan kommun eller ett landsting till en annan sådan myndighet i samma kommun eller landsting,. Då denna reform således redan har genomförts inom hälso- och sjukvården är det av central betydelse att motsvarande regler införs inom . Särskilt viktigt är detta när vi nu lämnar andra förslag – bl.a. sekretessbrytande bestämmelser – för att underlätta utbytet av personuppgifter mellan och hälso- och sjukvården. Vi har – av samma skäl som OSEK och regeringen i prop. 2007/08:126 ovan – funnit skäl att föreslå att en motsvarande bestämmelse bör införas avseende . Vi anser att socialtjänstsekretessen i 7 kap. 4 § första och tredje styckena, men inte andra stycket – familjerådgivning – bör omfattas av bestämmelsen. Vi föreslår därför att det införs en ny sekretessbestämmelse, 7 kap. 4 a § sekretesslagen, med följande lydelse: Sekretess enligt 7 kap. 4 § första och tredje styckena hindrar inte att uppgift lämnas från en myndighet som bedriver verksamhet som avses i nämnda paragrafs första och tredje stycken i en kommun till en annan sådan myndighet i samma kommun. 12.3Ny sekretessbestämmelse – 9 kap. 4 a § sekretesslagen (1980:100) Vårt förslag: Som en följd av att behandling av personuppgifter tillåts för att genomföra gemensam verksamhetsuppföljning mellan och hälso- och sjukvården föreslås en ny sekretessbestämmelse i 9 kap. sekretesslagen. Nedan under 13.4.4 kap. respektive 14.7.4 kap. redogörs för vårt förslag om införandet av en ny sekretessbestämmelse, 9 kap. 4 a § sekretesslagen (1980:100). 13Gemensam individbaserad verksamhetsuppföljning mellan och hälso- och sjukvården Vårt förslag: För att på lokal nivå kunna genomföra en gemensam individbaserad verksamhetsuppföljning mellan och hälso- och sjukvården föreslår vi att det dels i vår föreslagna nya lag om behandling av personuppgifter inom , dels i patientdatalagen (2008:355) förs in ändamålsbestämmelser som anger att personuppgifter inom respektive hälso- och sjukvården får behandlas för gemensam verksamhetsuppföljning mellan de båda verksam- hetsområdena. För att kunna genomföra gemensam verksamhetsuppföljning mellan och hälso- och sjukvården föreslår vi även att en ny sekretessbestämmelse införs i 9 kap. sekretesslagen (1980:100). I paragrafen, 9 kap. 4 a § sekretesslagen, anges att sekretess gäller inom respektive hälso- och sjukvården i sådan särskild verksamhet som avser gemensam uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring till följd av uppgifter som lämnas från myndighet inom till myndighet inom hälso- och sjukvården eller tvärtom, eller mellan myndigheter inom , för uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Detsamma gäller uppgifter i sådan särskild verksamhet hos . I andra stycket stadgas att sekretess enligt första stycket eller enligt 7 kap. 1 c §, 4 § eller 9 kap. 4 § inte hindrar att uppgift lämnas mellan myndighet inom och myndighet inom hälso- och sjukvården för sådan verksamhet som avses i första stycket. Paragrafen har vidare ett tredje stycke som motsvarar tredje stycket i 9 kap. 4 § sekretesslagen. I anslutning till införandet av den nya paragrafen föreslås en följdändring i 14 kap. 3 § sekretesslagen. 13.1Inledning och avgränsning av utredningens uppdrag i denna del Vi har tolkat direktiven i denna del på sådant sätt att uppdraget begränsas till att utreda vissa möjligheter till informationsutbyte mellan myndigheter inom och hälso- och sjukvården. Något mandat i fråga om informationsutbyte med andra myndigheter föreligger enligt vår mening således inte, varför arbetet har begränsats till informationsutbyte i ledet socialtjänst – hälso- och sjukvård. Det för oss uppmärksammade behovet av ett eventuellt informationsutbyte mellan och t.ex. bör därför utredas i annan ordning. 13.2Utökat behov av informationsutbyte På sätt som redogjorts för i 9.4 kap. föreligger sammantaget ett påtagligt ökat behov av informationsutbyte mellan och hälso- och sjukvården för att underlätta möjligheterna till en gemensam verksamhetsuppföljning däremellan. En grundläggande förutsättning för att samverkan ska fungera genom hela vårdkedjan är att den information som behövs för att planera den enskildes vård och omsorg finns tillgänglig, bl.a. för gemensamma verksamhetsuppföljningar. Vetskapen om detta kan i sig utgöra en trygghet för den enskilde. 13.3Skyddet för den personliga integriteten Vad avser allmänna diskussioner om den personliga integriteten, se 10.1 kap. Den enskildes medverkan och krav på integritet Utredningen – om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet m.m. (SOU 2000:114, ) har i denna del anfört följande. All vård och omsorg – med undantag för viss tvångslagstiftning – utgår från principen om den enskildes medverkan och rätt till själv- bestämmande.