sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — hade uppnått 120 poäng utan att ha tagit ut någon examen. Med en uppföljningstid hade examinerats. Av dem som hade tagit ut en magister- examen under läsåren 1999/2000-2003/04 var bruttostudietiden, dvs. studietiden inklusive eventuella uppehållsterminer, i genom- snitt tolv terminer (nettostudietid tio terminer) och för en kan- didatexamen tio terminer (nettostudietid åttaterminer). En av utredningens slutsatser var att studerande bör stimuleras att öka studietakten genom att erbjudas avskrivning av del av studielånet, om studierna genomförs inom avsedd tid. gav med anledning av utbildningsutskottets betänkande 2005/06:UbU5 till känna att en ny studiesocial utredning skulle tillsättas (rskr. 2005/06:150). I tillkännagivandet uttalade följande. Studenternas studiesociala situation har länge varit eftersatt. Studiemedlet och andra sociala trygghetssystem måste samverka på ett optimalt sätt, så att den enskilde har möjlig- heter att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. Det behövs därför en kartläggning av samspelet mellan studiestöds- systemet och andra förmånssystem, såsom bostadsbidrag, social- försäkringssystem, socialbidrag och arbetslöshetsförsäkring. Dessutom måste situationen för studenter med barn ges särskild uppmärksamhet. Även studenthälsovården måste granskas ur ett studiesocialt perspektiv. Utredningen bör vara parlamentariskt sammansatt och studenterna ges ordentlig representation. Utred- ningen ska gå vidare med att föreslå lösningar för de missför- hållanden som har påtalats av den tidigare studiesociala utredningen (SOU 2003:130). Utredningen bör vidare analysera studenternas studiesociala situation och ta fram förslag som innebär föränd- ringar och förbättringar för de studerande. Beskrivning av studiemedelssystemet och trygghetssystemen Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Studie- medlens storlek är knuten till prisbasbeloppet. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. Det finns två olika bidrags- nivåer i studiemedlen, där den generella bidragsnivån utgör av studiemedlens totalbelopp. Vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå kan, om de uppfyller vissa villkor, i stället få studiemedel med en högre bidragsnivå. Vidare kan vissa studerande få ett tilläggslån med . kan ett tilläggsbidrag lämnas till stude- rande med barn. Studiemedel lämnas med ett visst belopp och kan högst lämnas för en viss angiven tid på respektive utbildningsnivå. Den studerande får ha en inkomst upp till en viss nivå, den s.k. fribeloppsgränsen, utan att studiemedlen reduceras. Fribeloppet är kopplat till det antal veckor studiemedel utbetalas för och beräknas per kalenderhalvår. Fribeloppet uppgår 2007 till cirka 50 000 kro- nor per kalenderhalvår vid studier på heltid. Om fribeloppet över- skrids, minskas studiemedlen av den överskjutande inkomsten. Studiemedel kan även lämnas för vissa studier utomlands. Studiebidrag ges med samma belopp som för studier i . Studielånet varierar beroende av studieland. Utöver ordinarie bidrag och lån kan merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. För studerande som blir sjuka eller vårdar sjukt barn finns det ett särskilt skydd inom studiemedelssystemet. En studerande som blir sjuk kan då under vissa förutsättningar få behålla sina studiemedel som han eller hon på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva studier. Om sjukperioden varar än , kan studieskulden för perioden skrivas av i efterhand. Det finns tre återbetalningssystem som löper parallellt. I alla tre systemen sker återbetalning med ett årligt belopp (årsbeloppet). Hur detta belopp beräknas skiljer sig åt mellan systemen. Inom återbetalningssystemen finns trygghets- regler som ger låntagaren rätt att få nedsättning av årsbeloppet utifrån låntagarens ekonomiska situation. Trygghetssystemen bygger på principen om anknytning till för- värvslivet. Att individen kvalificerar sig till förmåner genom arbete utgör alltså grunden för ersättning från stora delar av trygghets- systemen. Systemen består av försäkringar och bidrag. Försäk- ringarna ska ge skydd vid utebliven inkomst. Ersättningarna följer därför inkomstbortfallsprincipen, dvs. ersättning ska stå i relation till den försäkrades eventuella inkomst. Ett exempel på en sådan försäkring är sjukförsäkringen. Bidragen är generellt sett inte kopp- lade till förvärvslivet och kompenserar i regel inte för inkomst- bortfall. I stället är de antingen av mer generell karaktär, t.ex. barnbidraget, eller behovsprövade, t.ex. bostadsbidraget. Både sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen bygger i princip på inkomstbortfallsprincipen. Den innebär att ersättningen är kopplad till den sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som en person har. SGI är den årliga inkomst som en försäkrad tills vidare kan antas att komma få för eget arbete. Om den försäkrade inte längre har någon inkomst av arbete, ska han eller hon som regel inte heller längre omfattas av försäkringen. I vissa situationer kan dock en person få behålla sin SGI, trots att han eller hon inte längre har någon arbetsinkomst. Detta gäller bl.a. de som bedriver studier för vilka de uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Den studerande behåller då den SGI som han eller hon hade närmast före studiernas början. Föräldrapenningen omfattar totalt . Av kan betalas ut enligt förälderns SGI. För den som inte har någon SGI eller en låg SGI betalas ersättning ut på grundnivå. Resterande ges en ersättning på lägstanivå som är 180 kro- nor per dag för barn födda . För barn födda före är lägstanivån per dag. Bostadsbidraget kan lämnas till barnfamiljer och ungdomar utan barn. Bostadsbidrag till ungdomar utan barn kan lämnas till personer , oavsett om hushållet består av en ensamstående eller två sammanboende vuxna. För studerande med studiemedel gäller att bidragsdelen i studiemedlen ligger till grund för inkomstprövningen för bostadsbidrag. Vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten ingår studiebidraget . Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har enligt socialtjänstlagen (2001:453) rätt till bistånd av försörjning (försörjnings- stöd) och för sin livsföring i övrigt. Biståndet ska tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå. Kommunerna har det yttersta ansvaret för att de som bor eller vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver, t.ex. genom ekonomiskt bistånd. Det ekonomiska biståndet ska utgöra ett yttersta skyddsnät när inte några andra försörjningsmöjligheter återstår. Försörjnings- stödets storlek fastställs enligt reglerna i socialtjänstlagen och med stöd av en av regeringen fastställd riksnorm som är gemensam för alla kommuner i . Vuxna studerande anses normalt få sina behov tillgodosedda genom studiemedelssystemet. De kan därför bara i undantagsfall få bistånd i form av försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. beslutade , efter förslag från reg- eringen, att avskaffa studerandevillkoret i arbetslöshetsförsäk- ringen . Vidare har möjligheten att få arbetslöshetsförsäkring under ferieuppehåll avskaffats. Gräns- dragningen mellan systemen får därmed anses vara klarlagd och behöver inte utredas. Behovet av en utredning Studiemedlet i form av bidrag och lån är en del av utbildnings- politiken och ska bidra till att förverkliga målen för detta område. Studiemedlet ska verka rekryterande och ge den studerande goda förutsättningar att bedriva framgångsrika studier. Studiemedlet ska också ge den studerande incitament till att klara av studierna inom utsatt tid. Systemet måste vara enkelt, hållbart och uppfattas som rättvist. Ett enkelt, överblickbart och konsekvent regelverk bidrar till högre rättssäkerhet och minskar risken för felaktiga utbetalningar från systemet. Studiemedelssystemet är generellt till sin karaktär. Alla som omfattas av systemet har i princip rätt till lika stort studiestöd oavsett t.ex. ålder och bostadsort. En grund- läggande princip i studiemedelssystemet är att specifika individuella behov ska tillgodoses inom ramen för andra förmånssystem. fungerar studiemedelssystemet tillsammans med de andra trygghetssystemen. Det är viktigt att det finns tydliga sam- ordningsbestämmelser inom studiemedelssystemet och trygghets- systemen, eftersom ersättningar som ska tillgodose liknande syften i huvudsak inte ska kunna uppbäras från olika system. Utgångspunkten ska vara att grundstrukturen inom studie- medelssystemet ligger fast. Förändringar på det studiesociala området Sedan den tidigare studiesociala utredningen presenterade sitt betänkande 2003 har vissa förbättringar genomförts vad gäller de studerandes sociala och ekonomiska situation. I studiemedels- systemet har det bl.a. införts ett tilläggbidrag för studerande med barn och den övre åldersgränsen för studiemedel har höjts från 50 till . Det har även gjorts vissa övriga förändringar för stude- rande med barn. Vidare har studiemedlets totalbelopp höjts med per studiemånad utöver sedvanlig justering mot prisbasbeloppet. Även inom socialförsäk- ringssystemen har vissa förändringar gjorts, bl.a. har det blivit möjligt att ha sjuk- eller aktivitetsersättning vilande under studier utan att den studerande förlorar rätten till ersättning. Även om vissa studiesociala förbättringar har genomförts kvar- står många av de problem som belystes av den tidigare studiesociala utredningen, exempelvis att gränsdragningen mellan studiemedels- systemet och andra trygghetssystem behöver förtydligas eller förändras. Dessutom har andra problem uppmärksammats, bl.a. behovet av att se över studenthälsovården. Samverkan mellan studiemedelssystemet och trygghetssystemen Studerande har svårt att kvalificera sig till sjuk- och föräldraförsäk- ringen, eftersom ersättning i huvudsak bara kan lämnas om han eller hon har eller har haft ett arbete. Studerande som blir sjuka eller väljer att bilda familj kan då hamna i en besvärlig ekonomisk situation. De särskilda skyddsregler som finns inom studiemedelssystemet innebär att studerande som blir sjuka eller vårdar sjukt barn kan få behålla sina studiemedel. Vid sjukdom krävs dock att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom för att han eller hon ska omfattas av de särskilda skydds- reglerna. En studerande som har studiemedel (bidrag och lån) och blir sjuk måste delvis finansiera med lån. Först efter 30 dagars sjukdom avskrivs lånedelen i studiemedlet. Mot denna bakgrund behöver frågan om de särskilda skydds- reglerna utredas. Enligt en enkätundersökning som gjordes av den tidigare studie- sociala utredningen skiljer sig bl.a. kommunernas riktlinjer åt vad gäller studerandes möjlighet att få försörjningsstöd. Behovspröv- ningen har inte heller varit tillräckligt individuell. Det finns därför ett behov av att kartlägga hur tillämpning och praxis ser ut på området. Studerande med familjeansvar kan ha en ansträngd eko- nomi med knappa disponibla resurser. Detta gäller särskilt ensam- stående föräldrar. infördes ett tilläggsbidrag till studerande med barn som är knutet till prisbasbeloppet. Motivet var dels att öka föräldrars möjligheter att studera, dels att förbättra den ekono- miska situationen för studerande med barn. En utvärdering av denna reform behövs. Studenthälsovården kan användas i större utsträckning för att fånga upp eventuella problem inom en högskola. Genom att fånga upp studenternas behov och problem ökar sannolikheten för att studenter inte avbryter sina studier och genomgår sin utbildning på ett framgångsrikt och effektivt sätt. har i sin rapport 2007:24 R Studier - karriär - hälsa - en utvärdering av högskolornas arbete med studievägled- ning, karriärvägledning och studenthälsovård påpekat bl.a. att arbetet med uppföljning, utvärdering och utveckling måste för- bättras inom studenthälsovården. I rapporten uppmärksammar även situationen för distansstuderande. En studie gjord av en arbetsgrupp vid Den nationella narkotika- samordnaren - Alkohol, narkotika och studentliv (rapport 6, 2005) om attityder, tankar och användningen av alkohol och narkotika hos svenska universitets- och högskolestudenter, visar att alkohol- konsumtionen är hög vid svenska lärosäten. Skador och problem till följd av hög alkoholkonsumtion ökar studenternas risk att miss- lyckas i studierna och inte fullgöra sin utbildning. Samlad information om studiesociala frågor Det är angeläget att se över hur informationen till studerande om de studiesociala frågorna kan samlas och förbättras. Ett bättre utbyggt informationsnät där all kunskap om sociala och ekono- miska villkor finns samlad skulle ge en ökad trygghet för den studerande samt skapa förutsättningar för mer effektiva studier. Ekonomin är viktig för att studerande ska kunna bedriva sina studier framgångsrikt. Många studerande upplever en kärv ekonomisk situation. När det gäller möjligheten att kombinera arbete med studier innebär de s.k. fribeloppsgränserna inom studiemedelssystemet att studerande i vissa fall inte kan förbättra sin levnadsstandard så mycket som han eller hon önskar. Den studerande riskerar också att få en onödigt stor skuldbörda. Beloppsnivåer och fribelopp inom studiemedelssystemet behöver därför ses över. är regelverket inom studiemedelssystemet relativt kom- plext och svårgenomträngligt. För den studerande kan det vara svårt att överblicka de rättigheter och skyldigheter som studie- medelssystemet innebär. För den administrerande myndigheten kan komplicerade regler innebära att administrationen försvåras. Dessa problem gäller främst vid studier på grundskole- och gym- nasial nivå samt för studier utomlands. Det finns därför ett behov av att se över regelverket. I den mån besparingar uppnås genom en förenkling av regel- verket kan medel tas i anspråk för att finansiera studiesociala förbättringar och förändringar inom studiemedelssystemet. () ansvarar för studiesociala frågor samt administrerar studiehjälpen, studiemedlen, hemutrust- ningslån till flyktingar, ersättning enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan, s.k. Rg-bidrag, och ersättning till föräldrar som ska lära sig tecken- språk, s.k. TUFF-ersättning. CSN ansvarar även för administra- tionen av återbetalning av studielån. Studielånen finansieras genom att medel lånas upp i . CSN:s administration finansieras, till cirka hälften vardera, med förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Administrationskostnaderna uppgick till , varav ungefär hälften utgjordes av personalkostnader. CSN har cirka 1 000 anställda på 15 orter i landet. Statens verksamhet ska kännetecknas av hög effektivitet och god hushållning. Detta ställer krav på god löpande styrning och uppföljning men också på omprövning. Såväl organisation och arbetsformer som det offentliga åtagandet i sig behöver ses över för att säkerställa hög effektivitet och god hushållning i statens verksamhet. En del i detta är att överväga om statens utgifter för studiestödsadministration kan minskas genom att hela eller delar av verksamheten hanteras och organiseras på ett mer ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Detta kan få konsekvenser för myndig- hetens ledningsform. Vidare är det angeläget att överväga om och i så fall hur statens fordran gentemot låntagare med befintliga lån och verksamheten med upplåning för nya studielån kan föras över i annan regi, t.ex. till banker. En förändring i denna riktning skulle t.ex. kunna gynna den studerande genom att valfriheten ökar om den studerande själv får bestämma var han eller hon ska ta sina studielån. Utgångs- punkten ska vara att den enskildes medgivande ska krävas för att överföra lån till privata aktörer. Lånevillkoren ska inte retroaktivt kunna försämras för den enskilde. Erfarenheter från de övriga nordiska ländernas administration av studiestöds- och återbetal- ningsverksamhet ska beaktas. I den mån besparingar uppnås kan medel tas i anspråk för att finansiera studiesociala förbättringar och förändringar inom studie- medelssystemet. Ökad genomströmning i den högre utbildningen Det är önskvärt att öka genomströmningen i den högre utbild- ningen dels för att den studerandes skuldsättning därigenom kan minskas, dels för att möjliggöra ett tidigare inträde för studerande på arbetsmarknaden. Bl.a. och har genomfört åtgärder i syfte att ge incitament till en snabbare genomströmning i högskolan, t.ex. olika former av ekonomiska förmåner inom ramen för det nationella studiestödssystemet. En metod för att öka genomströmningen inom högskolan är att införa en examensbonus för studerande som avlägger en examen i högskolan inom utsatt tid. Examensbonusen kan t.ex. bestå i att en del av den studerandes studieskuld skrivs av vid avlagd examen. Ytterligare en möjlighet kan vara ett s.k. peng-per-poäng-system, som innebär att studiebidraget inom studiemedlet avpassas i för- hållande till tidigare studieresultat i form av avklarade poäng. I det fall bidragsdelen minskar kan i stället lånedelen öka, så att total- beloppet ändå motsvarar vad som maximalt kan beviljas i studie- medel. Ökad genomströmning och tidigare inträde på arbetsmarknaden är beroende av att studenterna får god studie- och karriärväg- ledning, såväl inför som under studierna. För att ge fler studenter förutsättningar att genomföra studierna på ett effektivt sätt bör det beaktas hur en god studie- och yrkesvägledning kan understödja en ökad genomströmning. En kommitté ska, med utgångspunkt i att studiemedelssystemet och de sociala trygghetssystemen ska samverka på ett optimalt sätt, överväga och föreslå åtgärder vad gäller studerandes ekonomiska och sociala situation, så att den studerande har möjligheter att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. -överväga om gränsdragningen mellan studiemedelssystemet och de sociala trygghetssystemen behöver förtydligas så att syste- men kan samverka på ett optimalt sätt och, i förekommande fall, föreslå sådana förtydliganden, eller, för det fall kommittén finner att gränsdragningen mellan systemen inte behöver för- tydligas, se över och lämna förslag till hur förbättringar kan göras i andra former och på andra sätt inom studiemedels- systemet, -kartlägga kommunernas tillämpning av socialtjänstlagen (2001:453) och praxis vad gäller försörjningsstöd till studerande, -utvärdera betydelsen av tilläggsbidraget inom studiemedlet för studerande med barn och överväga om det finns behov av att ytterligare underlätta situationen för dessa studerande, -utreda om det ur ett studiesocialt perspektiv finns behov av att göra insatser för att förbättra studenthälsovården och, i så fall, föreslå hur detta kan ske samt överväga om nationella riktlinjer behöver tas fram för studenthälsoarbetet med utgångspunkt i 2007:24 R, -föreslå vilka verktyg som kan användas i arbetet med att minska studenternas alkoholkonsumtion, -föreslå hur informationen till studerande om de studiesociala frågorna kan samlas och förbättras, och -definiera vilka studerandegrupper och utbildningsformer som ska omfattas av de förslag som lämnas. Utgångspunkten för uppdraget är att grundstrukturen inom studiemedelssystemet ska ligga fast. -överväga och föreslå hur framtida beloppsnivåer och fribelopp inom studiemedelssystemet ska se ut i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system som säkerställer en skälig levnadsnivå för de studerande och ger förutsättningar att bedriva effektiva studier, och -utreda och föreslå förändringar i regelverket inom studiemedels- systemet i riktning mot ett enklare och mer generellt system och i anslutning till detta särskilt överväga om regelverket kring studiemedel för studier utomlands och det högre bidraget ska förenklas. -förutsättningslöst pröva och föreslå hur statens utgifter för studiestödsadministration kan minskas genom att hela eller delar av verksamheten hanteras och organiseras på ett mer ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt, analysera CSN:s upp- gifter i syfte att pröva om myndighetens uppgifter kan renodlas och effektiviseras samt pröva om hela eller delar av verksam- heten kan överföras i annan regi eller till annan aktör, -överväga vilken ledningsform CSN ska ha, och -utreda om statens fordran gentemot låntagare med befintliga lån och verksamheten med upplåning för nya studielån kan över- föras i annan regi (t.ex. banker) och, i förekommande fall, föreslå hur detta bör ske. Ökad genomströmning i den högre utbildningen -utreda och föreslå hur studiemedlet kan användas som ett verktyg för att öka genomströmningen i högskoleutbildning, t.ex. genom att införa en examensbonus eller ett s.k. peng-per- poäng-system, och -analysera vilka konsekvenser ett förslag som syftar till att öka genomströmningen får för studenternas studiesociala situation och studieval. Felaktiga utbetalningar och jämställdhet Kommittén ska i tillämpliga delar föreslå åtgärder för att förhindra felaktiga utbetalningar inom studiemedelssystemet. Vidare ska kommittén tillämpa ett jämställdhetsperspektiv i sina analyser och förslag så att studiemedelssystemet bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män. Kommittén ska lägga fram de författningsförslag som behövs för att kunna genomföra de förändringar som den föreslår. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). I de fall kommitténs förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller enskilda ska en beräk- ning av dessa kostnader redovisas. Vid kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner, landsting eller enskilda, ska kommittén föreslå en finansiering. Samråd och tidigare ställningstaganden Kommittén ska i frågor som berör de sociala trygghetssystemen samråda med den i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1) aviserade parlamentariska utredningen om socialförsäkringarna. Kommittén ska vidare ha kontakter med och informera sig om det i samma budgetproposition aviserade utredningsarbetet om beräk- ning av den sjukpenninggrundande inkomsten utifrån historiska inkomster. Kommittén ska även hålla sig informerad om arbetet i utredningen om en översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123). Kommittén ska också samråda med vad gäller frågan om att minska studenternas alkoholkonsumtion. Samråd ska även ske med be- rörda intressegrupper. De förslag som kommittén lämnar ska i tillämpliga delar tas fram med utgångspunkt från den tidigare studiesociala utred- ningens betänkande Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130). Kommittén ska redovisa sitt slutbetänkande . Kommittén får delredovisa vissa frågor. Möten, samråd och intervjuer Kommittén har sammanträtt mellan . Kommitténs referensgrupp har träffats vid fem tillfällen : Följande personer har ingått i kommitténs referensgrupp: i (LO) (t.o.m. möte 2) Bilaga 2 SOU 2009:28 (fr.o.m. möte 3) förbund (SUHF) genomförde kommittén tre studiebesök. Vid studiebesöken berördes främst frågor kring studieekonomi och studerandestöd, t.ex. studievägledning. Vid besöken intervjuades både studerande och representanter för lärosätet/huvudmannen. Följande lärosäten/huvudmän besöktes: Komvux i kommun (). anordnade kommittén ett nordiskt seminarium ang. studiefinansiering. Seminariet inleddes med översiktliga pre- sentationer av studiestödssystemen i , och . diskuterades studiestödssystemen i en panel- diskussion med följande medverkande: Styrelsen for Statensuddannelsesstøtte, Statskontorets granskning av Centrala kontrollarbete med att förhindra felaktiga utbetalningar Utredningen om enhetligare regler och återkrav: Återkravs- utredningen (Fi 2007:15) Utredningen om en översyn av aktivitetsersättning (S 2007:15) Utredningen om en översyn av den statliga förvaltningens upp- gifter och organisation: (Fi 2006:08) Utredningen om ökad frihet för universitet och högskolor: Auto- nomiutredningen (U 2007:11) Utredningsarbetet om beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten utifrån historiska inkomster