sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — Jag har tillgång till den information jag behöver om vad som händer inom (n=1489) Jag har tillgång till den information jag behöver om vad som händer inom häktet/anstalten (n=1489) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Bas: Besvarat 1-5 Instämmer Instämmer inte Jag har tillgång till den information jag behöver om vad som händer inom häktet/anstalten (n=1489) Jag har tillgång till den information jag behöver om vad som händer inom (n=1489) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 308 Diagram 14 Jag har tillgång till den information jag behöver om vad som händer inom häktet/anstalten. Resultat efter region och befattning Arbetsrutiner När det gäller förekomsten av rutiner i arbetet och att rutinerna följs är drygt hälften av medarbetarna positiva. Mera tveksam är man till om arbetsrutinerna är effektiva, här instämmer endast knappt hälften. Både i frågan om huruvida rutinerna finns och om de är effektiva är andelen negativa nästan tjugo procent. Resultaten är inte jämförbara med Synovates riksundersökning annat än i frågan om effektivitet i arbetsrutiner. I denna fråga ligger resultaten för Kriminalvården i nivå med riksundersökningen. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1317) Kriminalvårdsinspektörer (n=149) Mitt (n=330) (n=346) Syd (n=222) Väst (n=260) Öst (n=182) Total (n=1489) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 309 Diagram 15 Hur väl stämmer påståendena? Området arbetsrutiner Kriminalvårdsinspektörerna anser i betydligt mindre utsträckning () än kriminalvårdarna att de själva har tydliga rutiner i arbetet. Däremot är de oftare positiva till att rutiner följs i den egna arbetsgruppen/arbetslaget samt till effektiviteten i arbetsrutinerna. Återigen har Mitt ett mer positivt resultat än övriga regioner, cirka två av tre medarbetare i denna region anser att arbetsrutinerna är tydliga respektive följs. Även synen på effektiviteten i arbetsrutiner är mer positiv här. Det är inga skillnader mellan häkten och anstalter i frågorna om arbetsrutiner. I min arbetsgrupp/mitt arbetslag har vi effektiva arbetsrutiner (n=1485) I min arbetsgrupp/arbetslag följer vi de rutiner som finns för arbetet (n=1489) Det finns tydliga rutiner för mitt arbete (n=1486) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Bas: Besvarat 1-5 Instämmer Instämmer inte Det finns tydliga rutiner för mitt arbete (n=1486) I min arbetsgrupp/ arbetslag följer vi de rutiner som finns för arbetet (n=1489) I min grupp/mitt arbetslag har vi effektiva arbetsrutiner (n=1485) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 310 Diagram 16 I min arbetsgrupp/mitt arbetslag har vi effektiva arbetsrutiner. Resultat efter region och befattning Arbetsuppgifter, ansvar och befogenheter En rad frågor ställdes om arbetsuppgifter, ansvar och befogenheter. Arbetsuppgifterna betraktas som tydliga av cirka hälften av medarbetarna. Endast en av tre anser att de kan prioritera mellan sina arbetsuppgifter. Knappt hälften anser att fördelningen av arbetsuppgifter i arbetsgruppen/arbetslaget är bra. När det gäller ansvar och befogenheter anser dock en klar majoritet att dessa är tydliga. I frågorna om fördelning av arbetsuppgifter och tydlighet i ansvar och befogenheter ligger resultaten för Kriminalvården i nivå med riksundersökningen. Möjligheten att prioritera mellan arbetsuppgifter är dock betydligt lägre inom . I riksundersökningen är andelen positiva i denna fråga och andelen negativa . Frågan om tydligt definierade arbetsuppgifter kan inte jämföras med riksundersökningen. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1 314) Kriminalvårdsinspektörer (n=171) Nord (n=148) Mitt (n=329) (n=346) Syd (n=222) Väst (n=259) Öst (n=182) Total (n=1 485) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 311 Diagram 17 Hur väl stämmer påståendena? Områdena arbetsuppgifter, ansvar och befogenheter Vid en jämförelse är kriminalvårdsinspektörerna genomgående mer positiva än kriminalvårdare och av regionerna har Mitt ett mer positivt resultat genomgående. och Syd har lägre resultat i frågan om fördelning av arbetsuppgifter och även i frågan om att kunna prioritera mellan arbetsuppgifter. Den enda skillnaden mellan häkten och anstalter är att möjligheten att prioritera mellan arbetsuppgifter upplevs vara större bland anställda vid anstalter. Det är klart och tydligt för mig vilka befogenheter Det är klart och tydligt för mig vilket ansvar Jag har möjlighet att prioritera Vi har en bra fördelning av arbetsuppgifterna Jag har tydligt definierande Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Bas: Besvarat 1-5 Instämmer Instämmer inte Jag har tydligt definierade arbetsuppgifter (n=1490) Vi har en bra fördelning av arbetsuppgifterna i min arbetsgrupp/mitt arbetslag (n=1485) Jag har möjlighet att prioritera mellan mina arbetsuppgifter (n=1488) Det är klart och tydligt för mig vilket ansvar jag har (n=1487) Det är klart och tydligt för mig vilka befogenheter jag har (n=1488) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 312 Diagram 18 Jag har möjlighet att prioritera mellan mina arbetsuppgifter. Resultat efter region, häkte/anstalt och befattning På frågan om medarbetarna upplevt att de saknar befogenheter , dvs. att besluten i arbetet borde fattas av dem själva/den roll han/hon har, men i stället måste fattas av någon annan roll/befattning, svarar nästan fyra av tio kriminalvårdare att det har hänt . Andelen bland kriminalvårdsinspektörerna är . Det är också skillnader mellan regionerna. Bas: Besvarat 1-5 Instämmer Instämmer inte Kriminalvårdare (n=1318) Kriminalvårdsinspektörer (n=530) Anstalt (n=958) Nord (n=148) Mitt (n=329) (n=346) Syd (n=223) Väst (n=261) Öst (n=182) Total (n=1488) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=171) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 313 Diagram 19 Har du upplevt att du saknar befogenheter, dvs. att besluten i ditt arbete borde fattas av dig/din roll, men i stället måste fattas av någon annan roll/befattning? Resultat efter region och befattning Det motsatta förhållandet, att medarbetarna måste fatta beslut i arbetet som de tycker borde fattas av någon annan roll/befattning, är mera ovanligt. Kriminalvårdare (n=1336) Kriminalvårdsinspektörer (n=174) Nord (n=150) Mitt (n=335) (n=351) Syd (n=225) Väst (n=268) Öst (n=182) Total (n=1510) Ja, Ja, Nej, aldrig Ingen uppfattning Bas: Samtliga Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 314 Diagram 20 Har du upplevt att du har för stora befogenheter, dvs. att du måste fatta beslut i ditt arbete som du tycker borde fattas av någon annan roll/befattning? Resultat efter befattning Fastän arbetsuppgifterna inte är så tydliga, förefaller ansvar och befogenheter vara det. är inflytandet över arbetsuppgifterna lågt, så lågt att få anser att de kan styra sitt arbete genom prioriteringar. Flera har också upplevt för små befogenheter. Arbetsfördelningen bedöms därmed inte heller som optimal. Möjligen kan det formella ansvaret och befogenheterna vara begränsande och bidra till att arbetet inte sker så effektivt som det borde. Varken kriminalvårdare eller kriminalvårdsinspektörer är tillfreds med situationen. Resultaten i frågorna om tydlighet i ansvar och befogenheter följer Synovates riksundersökning. Däremot ligger resultatet i frågan om att kunna prioritera mellan arbetsuppgifter betydligt lägre än i riksundersökningen. Även upplevelsen av tillräckliga befogenheter avviker negativt, även om resultaten inte är helt jämförbara i dessa frågor. Upplevelsen av för små befogenheter och brist på möjlighet att prioritera mellan arbetsuppgifter finns generellt inom , det är inga skillnader mellan medarbetare med olika utbildningsnivåer eller olika arbetsuppgifter på detaljnivå. Den enda grupp som upplever större handlingsutrymme är kriminalvårdsinspektörerna, men för en chefsgrupp är resultaten ändå låga. Kriminalvårdare (n=1336) Kriminalvårdsinspektörer (n=174) Total (n=1510) Ja, Ja, Nej, aldrig Ingen uppfattning Bas: Samtliga SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 315 Lokaler Utredningen har i delbetänkanden redan visat på brister i lokalförsörjningen inom . Bristande ändamålsenlighet i lokaler kan i hög grad bidra till en ineffektiv verksamhet. Synovate ställde därför frågan i undersökningen, för att få ett mätetal på hur medarbetarna uppfattar lokalerna jämfört med andra möjliga effektivitetshinder. Resultaten bekräftar utredningens tidigare slutsatser. Nästan hälften av medarbetarna tar avstånd från påståendet att lokalerna de arbetar i är ändamålsenliga. Kritiken är mer utbredd bland kriminalvårdare och bland anställda vid häkten än bland kriminalvårdsinspektörer och anställda vid anstalter. Av regionerna är andelen negativa störst i Nord och Väst, men tillfredsställelsen med lokaler är generellt mycket låg. Frågan ställs inte i Synovates riksundersökning. Diagram 21 Lokalerna jag arbetar i är ändamålsenliga. Resultat efter region, häkte/anstalt och befattning Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1320) Kriminalvårdsinspektörer (n=531) Anstalt (n=961) Nord (n=149) Mitt (n=330) (n=347) Syd (n=223) Väst (n=261) Öst (n=182) Total (n=1492) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 316 Arbetssituation; IT-system har stor betydelse för effektiviteten, men bör också stödjas av IT-system. Inom används ITsystem för exempelvis personal- och klientadministration (verkställighetsplanering), statistik etc. Resultat från djupintervjuerna Djupintervjuerna ger en relativt entydig bild av en organisation som arbetar i ineffektiva system. Exempel på ineffektivitet är att och (systemen för klientadministration vid häkten/anstalter respektive frivården) inte är synkroniserade och att samma uppgifter behöver läggas in i olika system. Vidare brister IT-support . Arbetet med statistik stöds inte heller av systemen fullt ut, även om det också finns kompetensbrist och brist i kvalitetssäkringen som hindrar en effektiv rapportering och ett effektivt användande av statistik. En annan insikt från intervjuerna är att Kriminalvården är en relativt IT-omogen organisation, där IT ibland betraktas som något nytt och där kraven på fungerande IT möjligen är lägre än vad de borde vara i förhållande till hur det fungerar. Många har också vant sig vid icke fungerande system. Djupintervjuerna visade också på ett relativt lågt engagemang för statistik och uppföljning med hjälp av statistik. Frågor om statistik ställs inte i den kvantitativa undersökningen, men den brist på målstyrning och uppföljning som undersökningen visar tyder snarare på att statistiken är nödvändig att utveckla. Resultat från enkätundersökningen I enkätundersökningen uppger att de arbetar i ITsystem . uppger att de aldrig gör det. Av samtliga medarbetare uppger hälften att de som tagit ställning (det interna bortfallet på frågan är ) att de har det stöd från IT-system som de behöver för att kunna utföra arbetet effektivt. I frågan om huruvida de som ansvarar för IT på lyssnar på användarna när ny funktionalitet tas fram avstår av medarbetarna från att ta ställning. SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 317 dem som tar ställning anser endast en av tre att huvudkontoret lyssnar på användarna. Lika stor andel anser inte det. De frågor om IT som ställs i Kriminalvårdens undersökning har inte ställts i Synovates riksundersökning, så jämförelser är inte möjliga. Frågan om man har det stöd från IT-system som man behöver för att utföra arbetet effektivt möjligen kan dock möjligen jämföras med frågan i Synovates riksundersökning om att ha tillräckliga tekniska hjälpmedel för att kunna arbeta effektivt. I riksundersökningen ger två av tre de tekniska hjälpmedlen godkänt i detta avseende, ett mer positivt resultat än Kriminalvårdens bedömning av IT-systemen. Diagram 22 Hur väl stämmer påståendena? Område IT-system Av dem som använder IT tycker bara hälften att IT-stödet är väl anpassat till de egna arbetsuppgifterna. Användarvänligheten hos IT-systemen får ännu svagare omdömen. De allra flesta vet dock vart de ska vända sig med frågor om de får problem med IT. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 De som ansvarar för IT på lyssnar på användarna ute i organisationen när ny funktionalitet tas fram (n=935) Jag har det stöd från ITsystem som jag behöver för att kunna utföra mitt arbete effektivt (n=1400) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 318 Diagram 23 Hur väl stämmer påståendena? Område IT-system Drygt en av fyra uppger att de ofta behöver fylla i samma uppgift i de IT-system de använder. Diagram 24 Förekommer det att du behöver fylla i samma uppgift i de IT-system du använder? Instämmer Instämmer inte Bas: Använder IT i arbetet % % Jag har tillräcklig utbildning i de IT-system jag använder. Om jag får problem med IT-systemen i mitt arbete vet jag till vem jag ska vända mig med frågor. Det är enkelt att arbeta i de IT-system vi har . IT-stödet är väl anpassat till mina arbetsuppgifter. Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=1454) (n=1454) (n=1454) (n=1454) Ingen uppfattning/Minns ej Nej, det händer sällan eller aldrig Ja, det händer ibland Ja, det förekommer ofta Bas: Använder IT i arbetet (n=1454) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 319 Kriminalvårdsinspektörerna anser i mindre utsträckning än kriminalvårdarna att IT-systemen är anpassade till de egna arbetsuppgifterna. I övrigt skiljer sig inte svaren åt mellan kriminalvårdare och kriminalvårdsinspektörer. Anställda vid anstalterna är generellt mer positiva till IT-systemen än anställda vid häkten. Det gäller också regionerna Mitt och Syd jämfört med framför allt . Diagram 25 IT-stödet är väl anpassat till mina arbetsuppgifter. Resultat efter region, häkte/anstalt och befattning De som har en högskole-/universitetsutbildning använder IT något oftare och uppger i större utsträckning att de har den utbildning i systemen som de behöver respektive att de vet vart de kan vända sig med frågor. Däremot är inte deras bedömning av systemen i sig mer positiv än bland dem med lägre utbildning. När det gäller frågan om tillräcklig utbildning i IT-systemen går en tydlig skiljelinje mellan åldersgrupperna. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1283) Kriminalvårdsinspektörer (n=515) Anstalt (n=939) Nord (n=148) Mitt (n=324) (n=335) Syd (n=215) Väst (n=257) Öst (n=176) Total (n=1454) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 320 Diagram 26 Jag har tillräcklig utbildning i de IT-system jag använder. Resultat efter ålder och utbildningsnivå Slutligen ger de som använder IT positiva omdömen i frågorna om IT i större utsträckning än de som använder IT mer sällan. Resultaten är dock låga oavsett nyttjandegrad. Diagram 27 Det är enkelt att arbeta i de IT-system vi har . Resultat efter IT-användning Instämmer Instämmer inte Bas: Använder IT i arbetet % % Högskola/universitet/ motsvarande (n=598) Gymnasium/motsvarande Grundskola/folkskola/ motsvarande (n=104) -(n=136) (n=406) (n=292) 55+ år (n=292) Total (n=1454) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=743) Använder IT i arbetet Instämmer Instämmer inte Bas: Använder IT i arbetet % % Mer sällan (n=28) (n=119) (n=1307) Total (n=1454) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 321 Arbetssituation; kompetens och kompetensutveckling Frågor om kompetensnivåer och kompetensutveckling har ställts i bägge undersökningarna. Resultat från djupintervjuerna I djupintervjuerna kommer den förbättrade internutbildningen och chefsutvecklingen upp spontant. En baksida av detta, som cheferna påtalar, är att det ibland kan vara svårt att bedriva en god verksamhet när många är borta på utbildningar. Akademiseringen av vårdarrollen finns det delade meningar om. Flera menar att alla arbetsuppgifter inte är lämpliga för akademiker och att det därför inte är realistiskt att enbart anställa akademiker. Akademiker har per automatik inte alltid rätt kompetens och det kan vara svårt att motivera en akademiker som inte upplever sig få tillräckligt utmanande arbetsuppgifter. När det gäller karriärvägar anses chefsutvecklingen uppmuntras. Däremot är karriärmöjligheterna för dem som inte vill bli chefer otydliga. Karriärmöjligheterna för vårdarna anser cheferna är för dåliga. Vårdarna kan få nya arbetsuppgifter, som t.ex. kontaktmannaskap , men det finns ingen löneutveckling. Kriminalvårdarna själva problematiserar dock inte detta i så stor utsträckning. Någon konstaterar att det går att göra karriär, i synnerhet om personen i fråga är intresserad av personal-, organisations- eller behandlingsfrågor. Det är en fråga om individuell motivation snarare än att karriärvägarna helt saknas. Resultat från enkätundersökningen Kriminalvården får låga resultat på frågan om huruvida medarbetarnas yrkeskompetens används fullt ut. Andelen som instämmer är . Ännu lägre resultat får utvecklingsmöjligheter genom svårare och mer utmanande arbetsuppgifter och karriärvägar. Frågan om huruvida den egna yrkeskompetensen används fullt ut får lägre resultat i Kriminalvården än i Synovates riksundersökning, där andelen positiva är . Avvikelsen gentemot riksundersökningen är ännu större i frågan om utveckling genom att få svårare och mer utmanande arbetsuppgifter. I riksundersökningen är positiva i denna fråga och endast cirka Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 322 negativa, dvs. skillnader mellan undersökningarna på . I frågan om utbildning för att utföra nuvarande arbetsuppgifter på bästa möjliga sätt är resultaten inom i nivå med riksundersökningen. Frågan om karriärvägar ställs inte i riksundersökningen. Diagram 28 Hur väl stämmer påståendena? Områdena kompetens och kompetensutveckling Tillvaratagande av kompetens och utvecklingsmöjligheterna betraktas allmänt mer positivt bland kriminalvårdsinspektörer och anställda vid anstalter än bland kriminalvårdare och anställda vid häkten. Det är också skillnader mellan regioner; kommer bäst ut vid en jämförelse, medan region får lägre resultat. Inom finns tydliga karriärvägar (n=1486) Inom mitt häkte/min anstalt finns goda möjligheter att utvecklas vidare i arbetet genom att få svårare och mer utmanande arbetsuppgifter (n=1493) Jag får den utbildning jag behöver för att utföra mina nuvarande arbetsuppgifter på bästa möjliga sätt (n=1489) I mitt arbete används min yrkeskompetens fullt ut (n=1492) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 I mitt arbete används min yrkeskompetens fullt ut (n=1492) Jag får den utbildning jag behöver för att utföra mina nuvarande arbetsuppgifter på bästa möjliga sätt (n=1489) Inom mitt häkte/min anstalt finns goda möjligheter att utvecklas vidare i arbetet genom att få svårare och mer utmanande arbetsuppgifter (n=1493) Inom finns tydliga karriärvägar (n=1486) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 323 Diagram 29 Inom mitt häkte/min anstalt finns goda möjligheter att utvecklas vidare i arbetet genom att få svårare och mer utmanande arbetsuppgifter. Resultat efter region, häkte/anstalt och befattning Andelen som inte anser att deras yrkeskompetens används fullt ut är högre bland yngre och högskoleutbildade. Störst är dock skillnaden mellan kriminalvårdare och kriminalvårdsinspektörer. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1 321) Kriminalvårdsinspektörer (n=535) Anstalt (nr=958) Nord (n=148) Mitt (n=335) (n=346) Syd (n=223) Väst (n=264) Öst (n=177) Total (n=1 493) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 324 Diagram 30 I mitt arbete används min kompetens fullt ut. Resultat efter utbildningsnivå, ålder och befattning Andra skillnader mellan utbildningsnivåerna är att högskole/universitetsutbildade oftare tar avstånd från att de kan utvecklas genom att få svårare och mer utmanande arbetsuppgifter. Det bekräftar möjligen bilden av att arbetsuppgifterna i Kriminalvården inte alltid anses tillräckligt utvecklande i denna grupp. Gymnasieutbildade är allra mest negativa till Kriminalvårdens karriärvägar. Möjligen kan detta ha ett samband med Kriminalvårdens ambition att anställa fler högskoleutbildade. De gymnasieutbildade kan då få känslan av att karriärvägarna är stängda om de inte utbildar sig vidare på högskolan. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Kriminalvårdare (n=1320) Kriminalvårdsinspektörer 55+ år (n=301) (n=413) (n=632) -(n=143) Grundskola/folkskola/ motsvarande (n=107) Gymnasium/motsvarande Högskola/universitet motsvarande (n=605) Total (n=1492) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=172) (n=771) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 325 Diagram 31 Inom finns tydliga karriärvägar. Resultat efter utbildning Trots en stor satsning på utbildning finns fortfarande ett stort behov av fler utvecklingsmöjligheter och karriärvägar i Kriminalvården. Den högre utbildningsnivå som eftersträvas bland de anställda måste också mötas av motsvarande arbetsuppgifter. Av de som besvarat undersökningen har fyra av tio en universitets/högskoleutbildning, i de allra flesta fall i beteende- eller samhällsvetenskap. Cirka en av tre medarbetare anser att de har ett stort behov av utbildning/fortbildning inom säkerhetsarbete respektive kriminalvårdsarbete. Instämmer Instämmer inte Bas: Besvarat 1-5 Grundskola/folkskola/ motsvarande (n=108) Gymnasium/motsvarande Högskola/universitet/ motsvarande (n=601) Total (n=1486) Andel negativa (1-2) Andel positiva (4-5) Neutrala (3) (n=768) Effektivitet i Kriminalvården SOU 2009:80 326 Diagram 32 Hur bedömer du ditt behov av utbildning/fortbildning inom följande områden Behovet av utbildning inom säkerhet är större bland anställda vid häkten än bland anställda vid anstalter. Män efterfrågar något oftare än kvinnor utbildning i kriminalvårdande arbete. Arbetssituation; samarbete Samarbetet mellan medarbetare kan hindra eller bidra till effektivitet. I dessa frågor, som främst ställdes i den kvantitativa undersökningen, är andelen positiva hög. Resultat från djupintervjuerna I djupintervjuerna belystes samverkan främst ur ett chefsperspektiv. Flera regionchefer ansåg att samverkan mellan Kriminalvårdens olika delar behöver utvecklas, framför allt behöver frivårdens ansvar för klientresan bli tydligare. Arbetet med detta pågår. Samverkan mellan de olika nivåerna inom (huvudkontor , region, anstalt/häkte) behöver också bli bättre. finns en bristande förståelse för varandras verksamheter. Detta är ett återkommande tema i intervjuerna på samtliga chefsnivåer. Stort behov Litet behov Bas: Besvarat 1-5 kriminalvårdande arbete (n=1440) säkerhetsarbete (n=1460) Litet behov (1-2) Stort behov (4-5) Varken litet eller stort behov (3) SOU 2009:80 Effektivitet i Kriminalvården 327 På anstalts-/häktesnivå pekar man på att det emellanåt kan finnas revir mellan olika delar av verksamheten, t.ex. sysselsättning kontra avdelning/säkerhet. Resultat från enkätundersökningen På häkten/anstalter upplever medarbetarna samverkan med de närmaste kollegorna inom arbetsgrupp/arbetslag som mer väl fungerande än samverkan mellan arbetsgrupper/arbetslag. Detta är ett vanligt svarsmönster i undersökningar bland medarbetare. Resultaten ligger över nivån i Synovates riksundersökning i frågan om stöd från arbetskamrater för att lösa en arbetsuppgift, där andelen positiva i riksundersökningen endast är . Övriga frågor ställs inte i riksundersökningen. Diagram 33 Hur väl stämmer påståendena? Området samarbete Kriminalvårdarna är något mindre positiva i frågan om samverkan mellan arbetsgrupper/arbetslag än kriminalvårdsinspektörer. Det finns också skillnader mellan regionerna. Här har region det svagaste resultatet. Resultaten skiljer sig inte mellan häkten och anstalter.