sou · GXB380 · 2009-10-05 00:00:00 — Grundutbildningen har haft en stor betydelse för att förbättra verksamheten och att forma attityder och inställning till Kriminalvårdens uppdrag hos medarbetarna. Den nuvarande grundutbildningen är dock inte tillräcklig för att ge Kriminalvården de bästa förutsättningarna för att nå myndighetens mål. I jämförelse med motsvarande utbildningar i är grundutbildningen i väsentligen kortare. Utredningen har i i kapitel 6 föreslagit att Kriminalvården ska utveckla en ny utbildningsstruktur. Regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att redovisa en ny fördjupad grundutbildnings258 SOU 2009:80 Effektivare extern styrning av Kriminalvården strategi med en analys av konsekvenserna av om utbildningen förlängs till , t.ex. med avseende på ekonomi, personalomsättning och behovet av ytterligare fortbildning. 9.5 Organisatoriska förutsättningar Bedömning: Det strategiska arbetet vid bör förstärkas och förbättras. En möjlighet kan vara att tillsätta en överdirektör med strategiska uppgifter vid myndigheten. Utredningen har visat att Kriminalvården är i behov av mer strategisk styrning. Kriminalvården har en organisation som, såvitt utredningen kan se, i sig ger goda förutsättningar för effektiva styrprocesser och för att en effektiv kriminalvårdsverksamhet ska kunna bedrivas av myndighetens medarbetare. har mycket kraft i organisationen gått till att genomföra enmyndighetsreformen , den omfattande säkerhetsuppgraderingen och till lokalförsörjningsfrågorna. Dessa frågor har varit av myndighetsövergripande karaktär och krävt stort engagemang av Kriminalvårdens högsta ledning. Det har dock under utredningsarbetet framkommit att styrfunktionerna kan fastna i detaljfrågor inte minst vad avser den klientnära verksamheten. Det strategiska perspektivet blir lidande av för hög grad av detaljstyrning. Vissa frågor i en myndighet kan inte delegeras utan måste bedömas och avgöras av generaldirektören. måste många övergripande frågor, t.ex. visions- och strategiarbetet, samordnas av myndighetens högsta ledning. Det måste finnas en gemensam syn på hur det framtida arbetet ska formas. Utredningen finner att Kriminalvårdens strategiska överbyggnad härför inte är tillräcklig. En möjlighet att förstärka den strategiska nivån kan vara att regeringen utnämner en överdirektör vid . Effektivare extern styrning av Kriminalvården SOU 2009:80 9.6 Utredning om frivården Förslag: Regeringen bör besluta om att tillsätta en utredning om frivårdens verksamhet. Frivården har huvudansvaret för den s.k. klientresan även i de fall där den dömde ska verkställa sitt straff vid en anstalt.7 Frivården påbörjar ofta sitt arbete redan i samband med rättegången då de ska genomföra en personutredning avseende den tilltalade. Frivården har också ansvaret för dem som i slutet av verkställighetstiden genomgår någon utslussningsåtgärd, t.ex. genom att intas på s.k. halvvägshus eller erbjudas utökad frigång. Dessutom övervakar Frivården ca 20 000 klienter som genomgår kriminalvård utanför anstalterna. Utredningen kan konstatera att det finns kritik bland kriminalvårdarna mot att frivården inte i tillräcklig utsträckning deltar i anstaltsklienternas behandling och rehabilitering. Utredningen har dock inte haft möjlighet att utreda saken närmare. Det står dock klart att frivårdens arbete försvåras av att Kriminalvården endast i liten utsträckning tillämpar den s.k. närhetsprincipen, vilket betyder att de geografiska avstånden mellan klienten i anstalt och det ansvariga frivårdskontoret blir långt. Behandling och påverkan bör, tillsammans med adekvata utslussningsåtgärder , leda till större positiv påverkan på de intagna. Om utredningens förslag ska kunna genomföras och resultatet bli lyckosamt är frivårdens insatser oumbärliga. Det finns således anledning att i särskild ordning granska innehållet i kriminalvården utanför anstalterna och de förutsättningar som finns i frivården. Möjligheterna till övervakning av klienterna är en sådan fråga som bör belysas särskilt. En utredning om frivården skulle sammanfalla med syftet med den översyn av påföljdssystemet som regeringen har beslutat ska genomföras. (Ju 2009:11) ska bl.a. analysera om det går att införa nya typer av straff för brottslingar, så att 7 granskar bl.a. Kriminalvårdens effektivitet i arbetet för att förebygga återfall i brott. I en förstudie har identifierat brister i verkställighetsplaneringen och samverkan vid frigivning. Fokus i den pågående granskningen ligger på verkställighetsplaneringen där frivården numera är samordningsansvariga. Granskningen kan bl.a. ge viktiga synpunkter avseende hela processen – frivårdens nuvarande roll och även framtida roll i verkställighetsplaneringen, samt hur samarbetet ser ut mellan frivården och övriga delar inom samt samverkan med andra aktörer. Granskningen förväntas vara avslutad . SOU 2009:80 Effektivare extern styrning av Kriminalvården 261 systemet blir mer flexibelt. Förutsättningarna för en effektiv frivård bör därvid ha en särskilt stor betydelse. 9.7 Sammanfattning Regeringens styrning av Kriminalvården bör utvecklas för att ge myndigheten förutsättningar att förbättra verksamhetens resultat i förhållande till målet att minska återfallen i brott. Styrningen bör t.ex. förstärkas genom att regleringsbrevet till Kriminalvården förtydligas. Utredningen föreslår att ett flerårigt styrdokument bör övervägas. Regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att redovisa en övergripande strategi med fokus på hur Kriminalvården ska uppnå målet att minska återfall i brott. Denna strategi bör kompletteras med en strategi för verksamhetsutveckling, en strategi för säkerhetsarbetet och en IT-strategi. Kriminalvården bör till regeringen redovisa resultatet av arbetet med ett nytt ledningssystem och med myndighetens egenkontroll. Kriminalvården bör även redovisa en utvecklad kompetensförsörjningsstrategi. Grundutbildningen för personal i den klientnära verksamheten bör fördjupas och förlängas. Myndigheten bör därför redovisa ett förslag och en konsekvensanalys avseende en ny grundutbildning . Utredningen konstaterar att ett sätt att förstärka Kriminalvårdens strategiska överbyggnad kan vara att tillsätta en överdirektör. Regeringen bör besluta om en särskild utredning om frivårdens verksamhet. 10 Kostnads- och konsekvensanalys 10.1 Inledning Kommittéer och särskilda utredare ska enligt kommittéförordningen (1998:1474) göra en konsekvensanalys i där angivna hänseenden beträffande de förslag som lämnas. I det följande redovisas därför konsekvenserna av utredningens förslag. 10.2 Ekonomiska konsekvenser för staten : Utredningens förslag förväntas leda till att ett omfattande arbete behöver vidtas inom med bl.a. lednings-, styrnings-, säkerhets- och utbildningsfrågor. Arbetet kan förväntas leda till vissa övergångskostnader för myndigheten. Dessa bör inte bli större än att de kan rymmas inom befintliga anslag. I detta arbete bör det finnas förutsättningar att beräkna de långsiktiga ekonomiska konsekvenserna av att Kriminalvårdens effektivitet ska öka. Kriminalvården beslutade att genomföra ett effektiviseringsprogram med fokus på att minska kostnaderna. Detta handlingsprogram har utredningen utvärderat i det första delbetänkandet, SOU 2008:71. Utredningen fann bl.a. att besparingspotentialen som hade angetts i handlingsplanen i få fall överensstämde med det verkliga utfallet. Handlingsplanen ledde dock i viss utsträckning till kostnadsbesparingar. Utredningen har under sitt arbete kunnat ana områden där det möjligen finns ytterligare möjligheter att på kort sikt sänka kostna263 Kostnads- och konsekvensanalys SOU 2009:80 derna. I sitt sammanhang är sådana besparingar små. Utredningens fokus har dock inte varit på att förbättra kostnadseffektiviteten på kort sikt eller på att göra enstaka besparingsåtgärder. Från ett samhällsekonomiskt perspektiv är det på lång sikt mer lönsamt att Kriminalvårdens verksamhet effektiviseras och myndighetens förmåga att nå de uppställda målen blir högre. Utredningens förslag förutsätter i många fall att ett omfattande arbete i Kriminalvården påbörjas. Konsekvensen av detta på kort sikt kan bli ett högt tryck internt, bl.a. med att utveckla ett förbättrat ledningssystem, nya uppföljningsverktyg och strategidokument. Detta arbete kan erfordra att särskilda resurser sätts av. Kostnaderna för detta bör inte bli större än att de ryms inom befintliga anslag. Resultatet av Kriminalvårdens arbete bör på lång sikt i de flesta fall leda till besparingar. Det gäller särskilt om antalet säkerhetsklasser minskas, vilket bör leda till en större flexibilitet i kriminalvården. Däremot kan t.ex. en längre grundutbildning för medarbetare i den klientnära verksamheten leda till högre kostnader för Kriminalvården. Till viss del kan dessa kompenseras genom att behovet för fortbildning minskar. Det ligger i sakens natur att Kriminalvården i det fortsatta arbetet beaktar de ekonomiska konsekvenserna. På lång sikt ska Kriminalvårdens arbete leda till en minskad risk för återfall i brott. För Kriminalvården bör en effekt av en sådan minskning bli ett minskat behov av platser i häkten, anstalter och frivård. Därigenom kan kostnadsbesparingar komma att göras. Rättsväsendet i övrigt Bedömning: Utredningens förslag torde inte medföra några ökade kostnader för rättsväsendet. Flera av utredningens förslag innebär att förutsättningarna för hela rättsväsendet att minska brottsligheten på lång sikt kan förbättras. Förslagen förväntas dock inte medföra några ökade kostnader för rättsväsendets myndigheter. På lång sikt kommer minskat återfall i brott att leda till mindre kostnader även för rättsväsendet, t.ex. genom ett minskat ärendeinflöde. SOU 2009:80 Kostnads- och konsekvensanalys Andra statliga myndigheter Bedömning: Andra statliga myndigheter bedöms inte komma att påverkas ekonomiskt av våra förslag. Vissa av de förslag som har behandlats kan i förlängningen ha betydelse även för andra statliga myndigheter. Genom ett ökat fokus på att förebygga återfall i brott kan ett ökat krav på samverkan mellan Kriminalvården och andra myndigheter att ställas. finns det ett samarbete mellan t.ex. Kriminalvården och Arbetsförmedlingen. Detta samarbete kan förväntas öka , men är avhängigt av hur Kriminalvården utformar det kriminalvårdande arbetet. Övrigt Bedömning: Utredningens förslag att inrätta en ny myndighet för tillsyn av Kriminalvården medför ökade kostnader. Dessa kostnader bör inte finansieras genom att anslaget för Kriminalvården minskas eftersom utredningen föreslår att Kriminalvårdens egenkontroll ska öka. Ett genomförande av utredningens förslag om en ny tillsynsmyndighet kräver en fördjupad analys, bl.a. avseende myndighetens preciserade uppdrag, organisation och arbetssätt. Innan denna analys har genomförts kan kostnaderna inte förutses. Utredningen har föreslagit att regeringen bör besluta om en ny tillsynsmyndighet över Kriminalvården. En förutsättning för att den nya tillsynsmyndigheten ska kunna genomföra en effektiv och rättssäker tillsyn är att Kriminalvårdens egenkontroll förbättras och förstärks. De ökade kostnader för staten som inrättandet av en ny tillsynsmyndighet innebär bör därför inte finansieras ur Kriminalvårdens anslag. Det är dessutom inte möjligt att förutse kostnaderna för den nya tillsynsmyndigheten eftersom dess uppdrag, organisation och arbetssätt inte har fastställts. När detta har skett bör en ekonomisk konsekvensanalys göras. Kostnads- och konsekvensanalys SOU 2009:80 266 10.3 Konsekvenser för brottsligheten Bedömning: Utredningens förslag kan minska återfall i brott. Utredningen har tagit som utgångspunkt att föreslå förändringar som kan förbättra Kriminalvårdens förutsättningar att uppnå verksamhetsmålen. Ett övergripande mål är att minska återfall i brott. En konsekvens av om Kriminalvården bättre styr mot de uppställda målen på det sätt som utredningen förslagit är att brottsligheten kan minska. Utredningens förslag ska ses i sin helhet. De kan inte förväntas få någon effekt förrän på lång sikt. går det inte att förutse när dessa effekter kan inträffa eller hur stora de kan bli. 10.4 Övriga konsekvenser Bedömning: Utredningens förslag förväntas inte i övrigt få några konsekvenser av de slag som anges i kommittéförordningen. Det finns inte någon anledning att anta att utredningens förslag kommer att påverka kostnaderna eller intäkterna för kommuner, företag eller enskilda. Förslagen kan inte heller förväntas få direkt betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män, barn, den personliga integriteten, det kommunala självstyret, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Referenser Offentligt tryck Riksdagstryck . 2001/02:JuU6, Kriminalvårdsfrågor . 2004/05:KU20, Granskningsbetänkande Propositioner prop. 1973:1, Kungl. Maj:ts proposition till angående statsverkets tillstånd och behov under /74 prop. 1989/90:154, Proposition om en ny regional statlig förvaltning prop. 1996/97:1, Förslag till statsbudget för prop. 2002/03:1, Förslag till statsbudget för prop. 2002/03:99, Det nya prop. 2003/04:69, En ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration prop. 2004/05:1, Förslag till statsbudget för prop. 2004/05:176, Kriminalvården – en myndighet prop. 2005/06:1, Förslag till statsbudget för prop. 2005/06:123, En modernare kriminalvård prop. 2006/07:1, Förslag till statsbudget för prop. 2006/07:127, Några ändringar i kriminalvårdslagstiftningen prop. 2007/08:1, Förslag till statsbudget för prop. 2008/09:1, Budgetpropositionen för 267 Referenser SOU 2009:80 Offentliga utredningar SOU 2004:100, Tillsyn. Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn, 2005:6, Säkert inlåst - En granskning av rymningarna från Kumla, , och 2004, 2005:54, Framtidens kriminalvård, SOU 2007:75, Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. 2008:71, Uppföljning av Kriminalvårdens effektiviseringsarbete, Utredningen effektivitet SOU 2009:13, Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning, Utredningen effektivitet Departementsskrivelser Ds 1994:140, Upploppet på Tidaholmsanstalten Ds 2006:15, Intern styrning och kontroll i staten m.m. , Hot och våld mot kriminalvårdens personal, Rapport 2006:5, 2006 Det Kongelige Justis- och Politidepartementet, St.meld.nr. 37 (20072008), , Polisen – Styrning och uppföljning, EVS 2009:6, 2009 , interna styrning och kontroll – Förändringsbehov och möjligheter till utveckling, 2009:7, 2009 , Kartläggning av regleringsbrev - Förändring av regleringsbreven mellan , ESV 2009:16, 2009 Fångvårdsväsendet, Fångvårdsväsendets årsredovisning , , JO dnr. 1452-2001, beslut Kriminalforsorgen, Kriminalforsorgens principprogram, 1993, Kriminalforsorgen, Statistik, 2007, 268 SOU 2009:80 Referenser Kriminalomsorgen, Kriminalomsorgens sikkerhetsstrategi 2006-2010, Trygghet for samfunnet, domfelte, innsatte och tillsatte, 2006, Kriminalomsorgen, Fakta om kriminalomsorgen, 2007, Kriminalomsorgen, Årsmelding 2007, 2008, Kriminalomsorgen, , Vold og trusler mot tilsatte i kriminalomsorgen 2007, 2009, Kriminalomsorgen, Nordisk statistikk for kriminalomsorgen i , , , og 2002-2006, 2008, , Oro och upplopp på fängelser – ett förslag till motverkan, 1995 , , 1998 , Handlingsplan för effektivisering 2004-2006, , Kriminalvården – en myndighet, 2004 , Säkerhetsanstalt (KVS 2004-10163), 2004 , Säkert inlåst? – betänkande av , Skrivelse till (KVS 05-20052477), 2005 , 1M/, Hanteringen av klientärenden i den nya organisationen, , Kriminalvårdens organisation som en myndighet, , Bärsärkarna, Rapport 13, 2005 Kriminalvården, Budgetunderlag 2003 Kriminalvården, Budgetunderlag 2010 Kriminalvården, Bättre ut, Kriminalvårdens vision och värdegrund , 2007 Kriminalvården, Faktablad Självmord (Suicid), 2009 Kriminalvården, Framtidens kriminalvårdsutbildning. Delrapport från högskoleprojektet, Kriminalvården, Hur ska kriminalvården säkerställa rätt kompetens ?, Kriminalvården, Internrevisionen, Baspersonalens informationsmiljö, Rapport 2008:1, 2008 Kriminalvården, Kriminalvården i , 2008 269 Referenser SOU 2009:80 Kriminalvården, Kriminalvårdens lokalförsörjning 2009-2020, Kriminalvården, Kriminalvårdens utbildning, Kriminalvården, Omvårdnadsinspektioner vid landets häkten 2008, 2009 Kriminalvården, Rapport över internrevisionens verksamhet , 2008 Kriminalvården, Rapport över internrevisionens verksamhet , 2009 Kriminalvården, Slutrapport – utvärdering av ny utbildningsstruktur, 2009 Kriminalvården, Specialiserade yrkesroller i klientnära arbete, 2008 Kriminalvården, Verksamhetsplan Kriminalvården, Verksamhetsplan Kriminalvården, Verksamhetsplan Kriminalvården, Verksamhetsplan Kriminalvården, Utvärdering av kriminalvårdens organisation som en myndighet, 2006 Kriminalvården, Årsredovisning 2006 Kriminalvården, Årsredovisning, 2007 Kriminalvården, Årsredovisning, 2008 i , Länsstyrelsernas tillsyn – dagsläge, möjliga förbättringar, framtidsutsikter (Redovisning av ett regeringsuppdrag Fi 2008/3093), Rapport 2009:2 , RK-Styr, Rapport, , Effektivare kriminalvård – en hinderanalys, RRV 1999:27, 1999 , Kriminalvården personal. Uppföljning av granskning av personalfrågor /99 – ett regeringsuppdrag, RRV 2002:26, 2002 Statskontoret, Effektivitetsgranskning av kriminalvården, Rapport 2003:20, 2003 Statskontoret, Handlingsplaner och strategier mot diskriminering – Ett verktyg för att stärka myndighetens arbete mot diskriminering, Rapport 2009:4, 2009 270 SOU 2009:80 Referenser Statskontoret, Sjukfrånvaron i staten 2008 – myndigheter och sektorer, Rapport 2009:102, 2009 Verva, Analys av Kriminalvårdens arbete med strategisk kompetensförsörjning, Rapport 2006:04, 2006 Litteratur, artiklar och uppsatser Amaratunga, D. & Baldry, D., Performance measurement in facilities management and its relationships with management theory and motivation. Facilities, 20, (10), 2002, s. 327-336, , L. & Skärvad, P-H., Integrerad organisationslära. , 1995 , J. och , O., En kriminalvård i kris - En textanalys av mediernas dagordning och den politiska dagordningen, , 2007 , D.J., Prison Violence: A Scottish Perspective, s. 110, i Flanagan, T., Incarcerating Criminals, Prisons and Jails in Social and Organizational Context, , 1998 , Ordning och reda recept mot rymningar, Dagens nyheter, "Vi klarar inte längre att utreda självmorden", , , Fångar överlistar spärrade telefoner, , L., Security, Without Care: Challenges for Restorative Values in Prison, , Vol. 10, 2007, s. 193-208 , L., Metoder i forskning om produktivitet och effektivitet med tillämpningar på offentlig sektor. : Allmänna Förlaget, 1991 , A., Arbetsmiljö i anstalt, 1985-1989, 1985 , D. & Thorsvik, J., Hur moderna organisationer fungerar . : , 2002 Karlöf, B., Effektivitet, balansen mellan kundvärde och produktivitet. Industrilitteratur, 1997 Kriminalvården, RuntiKrim, nummer 2, 271 Referenser SOU 2009:80 272 , A. & , E. Processbaserad verksamhetsutveckling. : , 2001 , P., , J-E. & Schick, A., Vem styr? Relationen mellan och myndigheterna, 2002 , P., , A. & , O., Säkerhet eller rehabilitering? Om subkulturell differentiering bland kriminalvårdare, , årgång 14, nr 3, 2009 , D., Security is Not Convenient, Corrections Today, October 2008 , L., Supermax as a Technology of Punishment, , Vol. 74, No. 2, 2007 Riksdag och departement, Färre JO-inspektioner när klagomålen ökar, , J. I., Supermax Prisons, Society, Vol. 44, No. 3, 2007 Bilaga 1 Kommittédirektiv Ett effektivt resursutnyttjande inom Dir. 2008:19 Beslut vid regeringssammanträde Sammanfattning av uppdraget En särskild utredare får i uppdrag att följa upp och utvärdera effektiviseringsarbetet inom . Utredaren ska - följa upp effektiviseringsarbete, - identifiera och analysera ytterligare möjligheter till effektiviseringsåtgärder inom förvaltning, personal, IT, administration och övrig verksamhet samt - ange förutsättningar för olika effektiviseringsåtgärder och konsekvenser av dessa. Vidare ska utredaren granska effektiviteten i Kriminalvårdens arbete med att tillgodose sitt lokalförsörjningsbehov. Utredaren ska också redovisa förutsättningar för myndigheten att bygga nya och avveckla gamla platser inom ramen för tilldelade anslag. Utredaren ska utvärdera och analysera Kriminalvårdens genomförda och planerade investeringar på säkerhetsområdet. I denna delen ska en jämförelse göras med förhållanden i andra jämförbara länder, i första hand övriga nordiska länder. Uppdraget ska slutredovisas . Utredaren ska lämna ett delbetänkande avseende uppföljning av effektiviseringsarbete och eventuella förslag som har aktualiserats. Bilaga 1 SOU 2009:80 Bakgrund Kriminalvården ansvarar för verkställigheten av påföljder i fängelse och frivård samt för verksamheten vid häktena. Inom ansvarsområdet ingår även att utföra transporter, inte bara för Kriminalvården utan också för andra myndigheter, exempelvis polisen och . Målet för verksamheten är att påföljder ska verkställas på ett humant, säkert och effektivt sätt samt att återfallen i brott ska minska. effektiviseringsarbete () genomförde , på regeringens uppdrag, en granskning av Kriminalvårdens effektivitet. I rapporten kriminalvård – en hinderanalys (RRV 1999:27) pekar verket på ett antal hinder mot ett effektivt resursutnyttjande, bl.a. brister i den centrala samordningen av styrningen och uppföljningen. För att bedöma resultatet av vidtagna åtgärder och identifiera eventuella kvarstående hinder fick Statskontoret 2003 i uppdrag att följa upp RRV:s granskning bl.a. vad gäller styrningsfrågor, resursutnyttjande av fängelseplatser och Transporttjänsten. Statskontoret presenterade rapporten av kriminalvården (2003:20). Mot bakgrund av rapporten inledde Kriminalvården ett omfattande effektiviseringsarbete (Bättre men billigare). Som en del i detta arbete omorganiserades Kriminalvården till en myndighet och omförhandlade sina hyresavtal. Vidare fick Kriminalvården i uppdrag av regeringen att effektivisera utnyttjande av personalresurser genom att vidta en verksamhetsanalys. Särskilt om platsutbyggnaden ett särskilt uppdrag lade regeringen fast de riktlinjer som skulle gälla för Kriminalvårdens långsiktiga lokalförsörjning. Riktlinjerna innebar att arbetet med att skapa fler häktes- och anstaltsplatser skulle genomföras så att anstaltsstrukturen består av färre och större enheter och att all nybyggnation av platser skulle utformas så att en flexibel användning i fråga om säkerhet och beläggning medges. SOU 2009:80 Bilaga 1 gav regeringen ett nytt uppdrag för den fortsatta utbyggnaden. I uppdraget anges att utgångspunkten för anstaltsstrukturen även i fortsättningen ska vara färre och större enheter som i största möjliga mån ger utrymme för en flexibel användning i fråga om säkerhet och beläggning. En annan viktig utgångspunkt för uppdraget är att utbyggnad ska ske vid redan befintliga enheter där det anses lämpligt och ekonomiskt motiverat. I de fall förutsättningar finns för samlokalisering med andra myndigheter i rättsväsendet är detta att föredra framför andra lösningar. fick i uppdrag av regeringen att analysera effektiviteten i Kriminalvårdens byggprocess, särskilt med avseende på upphandling och projektering. Resurstillskott och resursbehov Utgångspunkten för uppdraget till Kriminalvården avseende den långsiktiga lokalförsörjningen 2003 var en ökad klienttillströmning. Den genomsnittliga beläggningen vid anstalter och häkten ökade , eller med nära 1 800 intagna, vilket ledde till brist på såväl anstalts- som häktesplatser. Högre krav på differentiering av intagna innebar också ökat behov av platser. Kriminalvården har tillskapat ett antal nya häktes- och anstaltsplatser i landet och det krävs en fortsatt analys av det framtida behovet. För att möta det växande platsbehovet har regeringen tillfört Kriminalvårdens anslag extra resurser . –2004 tillfördes Kriminalvården sammanlagt i syfte att tillskapa fler platser.