sou · GXB322 · 2009-03-04 00:00:00 — Förslaget innebär således en skärpning av den nu gällande bestämmelsen i alkohollagen om att endast personal som är anställd av tillståndshavaren eller inhyrd från ett bemanningsföretag får anlitas för servering av spritdrycker, vin och starköl. Det är nödvändigt att restaurangföretag med serveringstillstånd på samma sätt som andra företag har en frihet att efter egen bedömning strukturera sin verksamhet bland annat vad gäller anlitande av entreprenadföretag. Någon ytterligare restriktion än den som gäller beträffande tillståndshavares anlitande av personal bör därför inte införas. Utredningen föreslår att den tidigaste respektive senaste serveringstid som tillståndsmyndigheterna ska kunna bevilja ska vara respektive till . Beträffande serveringstider efter ska sådana kunna meddelas efter särskild prövning, dock inte senare än till . Utredningens förslag innebär en avsevärd inskränkning i förhållande till nuvarande reglering, som medger varje tillståndsmyndighet att efter en bedömning i varje enskilt fall besluta om serveringstider före respektive efter utan att lagen föreskriver om vare sig tidigaste eller senaste tidpunkt för serveringen. Den föreslagna ändringen skulle således medföra att tillståndsmyndigheterna förbjuds att i den utsträckning som är möjlig fritt och efter egen bedömning besluta om serveringstider efter vad som är lämpligt i det enskilda fallet. Det är nödvändigt att tillståndsmyndigheterna även fortsättningsvis har möjlighet att medge serveringstider som är såväl tidigare som senare än den så kallade normaltiden mellan och 01.00 i alkohollagen och även efter . Det finns också starka sakliga skäl för detta. Servering och konsumtion av alkohol på restauranger med serveringstillstånd sker - till skillnad från annan alkoholkonsumtion i samhället - under social kontroll och regelbunden tillsyn av myndigheterna. För det fall några missförhållanden skulle uppkomma till följd av alkoholservering på en restaurang med serveringstillstånd finns möjligheter för tillståndsmyndigheterna att ingripa med stöd av alkohollagen genom meddelande av särskilda villkor, inskränkning av serveringstiden, meddelande av varning eller i allvarligare fall genom återkallelse av serveringstillståndet. De serveringsställen som har medgetts sena serveringstider har regelmässigt erhållit mer långtgående villkor i sina serveringstillstånd än andra serveringsställen beträffande bland annat antal ordningsvakter och utbildningskrav avseende personalen. Dessa serveringsställen arbetar också regelmässigt seriöst och engagerat med frågor rörande ansvarsfull alkoholservering. Kraven på tillståndshavare med sena serveringstider är således mycket högt ställda och i de fall störningar eller andra problem konstateras ingriper tillståndsmyndigheterna. Den andel av den totala alkoholkonsumtionen i som sker på restaurang har länge - och oaktat att antalet serveringstill- stånd har ökat - legat . Detta innebär att av alkoholkonsumtionen i sker utanför de av alkohollagen reglerade och tillståndsmyndigheterna kontrollerade restaurangmiljöerna. Att söka komma till rätta med alkoholrelaterade olägenheter i samhället genom att inskränka serveringstiderna på restauranger torde därför inte vara effektivt i realiteten. Det finns heller inte - vilket utredningen också konstaterar uttryckligen i sina överväganden - något belägg för att den totala alkoholkonsumtionen hos befolkningen ökar genom att restauranger medges sena serveringstider. Också ur ett internationellt perspektiv och med den ökade fokuseringen på som mat- och turistland är det naturligt och betydelsefullt att det även fortsättningsvis finns möjlighet för tillståndsmyndigheterna att medge serveringstider före respektive efter . som lever upp till lagstiftarens högt ställda krav måste även fortsättningsvis ha möjlighet att bedriva sin verksamhet utifrån den efterfrågan som finns och de öppettider som önskas i verksamheten, utan att lagstiftaren begränsar dessa möjligheter genom på förhand bestämda begränsningar i möjliga serveringstider. Allvarligt är vidare att ett förbud mot sena serveringstider riskerar att förskjuta alkoholkonsumtionen från restauranger till platser helt utan social kontroll, där ingen övervakning av servering och alkoholkonsumtion sker genom tillståndshavarens och serveringspersonalens försorg och heller ingen tillsyn från myndigheterna sker. Svartklubbar - som varit ett problem i samhället och särskilt i storstadsområden - skulle återigen ges en grogrund och sannolikt uppstå i högre grad än vad som är fallet, vilket naturligtvis inte är önskvärt ur något perspektiv. Vi anser av ovan angivna skäl att serveringstiderna inte ska begränsas på sätt utredningen föreslår. Kommunerna måste även fortsättningsvis ha möjlighet att medge serveringstider före respektive efter utan ytterligare begränsning. Vi motsätter oss också utredningens förslag att de tillståndshavare som redan har beviljats serveringstillstånd med serveringstider efter till följd av en eventuell förändring i lagstiftningen ska förlora dessa tillstånd med retroaktiv verkan med en övergångstid . En innehavare av serveringstillstånd är bland annat skyldig att till tillståndsmyndigheten anmäla om verksamheten förändras till sin omfattning eller i något annat hänseende av betydelse för tillsynen, liksom betydande förändringar av ägandeförhållandena. En tillståndshavare som bedriver verksamhet med serveringstillstånd i flera kommuner måste med anledning av denna regel anmäla exempelvis förändringar i bolagets styrelse till varje tillståndsmyndighet där en verksamhet med serveringstillstånd bedrivs. Vi anser att denna regel borde förändras så att det blir tillräckligt att nu diskuterade anmälningar görs hos en av de kommuner där serveringstillstånd innehas. Detta skulle medföra en minskning av regelbördan för de berörda företagen ur såväl tidssom kostnadsmässigt hänseende. Alkoholservering på sjukhus i särskilda fall I utredningen har frågan om tillåtande av servering av alkohol på sjukhus diskuterats. Alkohollagen försvårar och ibland förhindrar servering av alkohol på vårdinrättningar, till exempel när matleveranser på ett sjukhus sköts av ett annat företag än vårdinrättningen och vårdinrättningen önskar att entreprenören även ska tillhandahålla alkoholhaltiga drycker till patienterna på vårdavdelningarna i särskilda fall, (se kammarrättens i dom i mål nr 3872-05). Utredningen har funnit att denna fråga kräver överväganden av en natur som går utöver utredningens uppdrag och behandlar den därför inte vidare. har i yttrande till utredningen förklarat sig anse att det framstår som behjärtansvärt att kunna servera alkohol på sjukhus till patienter i livets slutskede samt uttalat att sådan servering bör kunna accepteras om lagliga möjligheter föreligger. Vi anser att utredningen borde ha övervägt och förslagit ett tillåtande av alkoholservering på sjukhus i särskilda fall, exempelvis för patienter i livets slutskede och andra patienter som måste vistas på sjukhus. En möjlighet skulle då ha varit att föreslå att en förutsättning för sådan servering i varje enskilt fall är att den tillåts av behandlande läkare samt att begränsa denna rätt till att avse öl och vin. Kravet på särskilt tillstånd för ombuteljering och kryddning av brännvin Vi ansluter oss till utredningens förslag att tillåta ombuteljering och kryddning av brännvin för servering på restauranger. Emellertid anser vi att denna möjlighet bör finnas utan att en särskild ansökan om tillstånd ska vara nödvändig. Kravet på ansökan om tillstånd medför en administrativ börda för företagen. Enligt kommittédirektiven ska utredningen bland annat överväga och lämna förslag på regelförenklingar som kan göras inom ramen för alkohollagen och som syftar till att minska de administrativa kostnaderna för näringsidkare. Utredning har haft ett komplext politikområde och en i flera avseenden komplicerad lagstiftning att förhålla sig till. Vissa regelförenklingar föreslås av utredningen, till exempel beträffande möjligheten att erhålla stadigvarande tillstånd för alkoholservering till slutna sällskap vid cateringverksamhet och förslaget avseende mässor, men det finns mycket kvar att göra för att förenkla regelverket och minska regeladministrationen för företagen. En förenkling av lagstiftningen står inte i strid med en restriktiv alkoholpolitik. Vi anser att det hade varit önskvärt med ytterligare konkreta förslag till regelförenklingar i syfte att med tydlighet minska den administrativa bördan för företag som ansöker om eller innehar tillverknings- eller serveringstillstånd. Exempel på sådana förändringar skulle kunna vara att det föreslagna stadigvarande serveringstillståndet vid cateringverksamhet är giltigt och kan åberopas även i en annan kommun än den där tillståndet har beviljats, att en näringsidkare som innehar serveringstillstånd i flera kommuner serveringstillstånd endast behöver göra föreskrivna anmälningar av förändringar i styrelsen m.m. i en av dessa kommuner och inte i samtliga samt att kryddning av brännvin tillåts utan krav på särskilt tillstånd för detta. 1976/77:108 Regeringens proposition om alkoholpolitiken. 1994/95:89 Förslag till alkohollag. 1998/99:86 Ändrade skatteregler med anledning av att taxfreeförsäljningen inom EU upphör. 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor, m.m. Prop. 2000/01:97 Vissa ändringar i alkohollagen. 2000/01:118 Inköp av bränsle och alkohol utan punktskatt m.m. 2001/02:150 Lag om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster, m.m. 2003/04:161 Alkoholpolitiska frågor. 2005/06:30 Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner. 2005/06:169 Effektivare skattekontroll m.m. 2006/07:6 Kompletterande bestämmelser till EG-förordningen om konsumentskyddssamarbete. 2006/07:105 Konkurrens på lika villkor i kontantbranschen. 2007/08:115 Ny marknadsföringslag. 2008/09:48 Några beskattnings- och kontrollfrågor vid införsel av vissa punktskattepliktiga varor för privat bruk. 2007/08:119 Alkoholfrågor med EG-rättslig anknytning. betänkande 1994/95:SoU9 Förslag till alkohollag. betänkande 2004/05:SoU9 Alkoholpolitik. betänkande 2005/06:SoU12 Nationell alkoholhandlingsplan. betänkande 2007/08:CU21 Ny marknadsföringslag m.m. betänkande 2008/09:SoU12 Alkoholfrågor. SOU 1974:91 Alkoholpolitik 2, Åtgärder. SOU 1993:50 Serveringsbestämmelser- förslag till ändringar i lagen om handel med drycker. SOU 1998:8 Alkoholreklam -marknadsföring av alkoholdrycker och Systembolagets produkturval. SOU 1998:126 Beskattning utan taxfree. SOU 1998:156 Alkoholpolitikens medel -Införsel av och partihandel med spritdrycker, vin och starköl. SOU 1999:26 Införsel av beskattade varor. SOU 1999:106 Konsumenter och IT -en utredning om datorer, handel och marknadsföring. SOU 2000:59 Bestämmelser om alkoholdrycker. SOU 2003:65 Alkoholbranschens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. SOU 2003:69 Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv. SOU 2004:88 Tobakskontroll i internationellt perspektiv. SOU 2005:25 Gränslös utmaning -alkoholpolitik i ny tid. SOU 2006:56 Ansvarsfull servering -fri från diskriminering. SOU 2006:76 Otillbörliga affärsmetoder. SOU 2007:113 Några alkoholfrågor med EG-rättslig anknytning. SOU 2008:116 En ny radio- och TV-lag. Ansvarfull alkoholservering m.m., rapport nr 2003:36, . Folköl och ungdomar, . ICA årsredovisning 2006. Måldokument för restauratörsutbildning m.m. – utbildning för restauratörer, serveringsansvarig och serveringspersonal, Alkoholinspektionen 2000:3. Redovisning av ett uppdrag rörande vissa frågor om servering av alkoholdrycker (dnr 04-0824), . handledning för punktskatter 2007. Skolelevers drogvanor 2007, Rapport nr 108, . Svensk telemarknad 2007, (). Svenska Kommunförbundets Cirkulär 1995:69. Systembolagets årsredovisning 2007. Våld, alkohol och droger, rapport nr 1996:114, Statens folkhälso- institut. , , Otillbörliga affärsmetoder. Det nya EG-direktivet och vad det innebär till , 2008. En särskild utredare ska göra en översyn av alkohollagen (1994:1738). Utgångspunkten för den översyn som ska göras är en restriktiv alkoholpolitik till skydd för folkhälsan. göra en övergripande översyn av alkohollagen med en systematisk, språklig och redaktionell genomgång; utreda och analysera behovet av förändringar i bestämmelser som framstår som föråldrade och i behov av modernisering; förtydliga regler och begrepp i alkohollagen som är otydliga; särskilt utreda och analysera behovet av förändringar i alkohollagen i fråga om -detaljhandel med öl, -förbud mot att bjuda underåriga på alkohol, -sanktionssystemets utformning, -tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl, -brandskydd på serveringsställe; utreda och analysera behovet av reglering när det gäller vissa frågor och företeelser som är knutna till alkoholhantering och som är oreglerade i alkohollagen, som vinmässor och rumsservice; utreda vilka konsekvenserna blir av en lagändring som innebär att tillverkare av spritdrycker, vin och starköl tillåts att på den egna gården sälja egenproducerade drycker till konsumenter samt om inga negativa konsekvenser vad gäller restriktiv alkoholpolitik bedöms föreligga och det bedöms vara förenligt med EG-rätten föreslå förslag till reglering; utreda och analysera behovet av förändringar beträffande behörig tillsynsmyndighet och domstol för bedömningen av marknadsföringen av bl.a. alkoholhaltiga drycker; samt överväga och lämna förslag på regelförenklingar som kan göras inom ramen för alkohollagen och som syftar till att minska de administrativa kostnaderna för näringsidkare. Utredaren ska också lämna förslag till lagstiftning som tillåter sådan import av spritdrycker, vin eller starköl, som aktualiserades i avgjorda mål angående privatimport av spritdrycker, vin eller starköl, mål C-170/04, mot Riksåklagaren. Även i övrigt ska utredaren analysera och utreda behovet av nödvändiga förändringar av alkohollagen till följd av den nämnda domen. Utredaren ska vidare lämna sådana förslag så att den aktuella lagstiftningen i 4 kap. 11 b § andra stycket alkohollagen om s.k. indirekt reklam kan anses stå i överensstämmelse med EG-för- draget. Även i övrigt ska utredaren beakta de skyldigheter som följer av medlemskap i . Förslag till reglering ska i relevanta delar lämnas. Vid utformandet av sådana förslag ska utredaren se till att skyddet för folkhälsan tillgodoses så långt detta bedöms vara möjligt. Uppdraget i den del det avser frågan om tillåtande av import av spritdrycker, vin och starköl samt frågan om s.k. indirekt reklam i 4 kap. 11 b § andra stycket alkohollagen ska redovisas . I övrigt ska uppdraget redovisas . Behovet av en övergripande översyn av alkohollagen Alkohollagen (1994:1738) trädde i huvudsakliga delar i kraft och ersatte lagen (1977:292) om tillverkning av drycker m.m. och lagen (1977:293) om handel med drycker. Efter ikraftträdandet har alkohollagen ändrats vid ett flertal tillfällen. Alkohollagen framstår emellertid i vissa avseenden som föråldrad och i behov av en systematisk, språklig och redaktionell genomgång samt modernisering. Detta gäller exempelvis beträffande alkohollagens krav på att ett serveringsställe ska ha ett kök för allsidig matlagning och kunna tillhandahålla lagad mat för erhållande av serveringstillstånd. Vidare visar rättsutvecklingen på området att vissa begrepp och uttryck behöver förtydligas eller ses över. Det finns också ett behov av översyn av lagens materiella bestämmelser. Detta gäller exempelvis bestämmelser om detaljhandel med öl, sanktionssystemets utformning, tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl och om brandskydd på serveringsställe. Dessutom finns ett behov av att utreda och analysera förbudet mot att bjuda underåriga på alkohol liksom vissa företeelser som är oreglerade, exempelvis vinmässor och s.k. rumsservice. Fråga har vidare uppkommit om tillsynen över alkoholreklamlagstiftningen bör läggas på en annan myndighet än . Mot bakgrund därav finns behov av att analysera och utreda behovet av förändringar beträffande behörig tillsynsmyndighet och domstol för bedömningen av marknadsföringen av bl.a. alkoholhaltiga drycker. Vidare finns det ett behov av regelförenklingar som kan göras inom ramen för alkohollagen. Utgången i avgjorda mål om privatimport av spritdrycker, vin och starköl, mål C-170/04 mot Riksåklagaren, ger anledning till fortsatta överväganden om hur en reglering av sådan import bör utformas. Domen skall också analyseras för att se om den bör föranleda andra ändringar av alkohollagen. Slutligen ska utredaren lämna sådana förslag så att den aktuella lagstiftningen i 4 kap. 11 b § andra stycket alkohollagen om s.k. indirekt reklam kan anses stå i överensstämmelse med EG-fördraget. En övergripande översyn av alkohollagen Utgångspunkten för den översyn som ska göras av alkohollagen är en restriktiv alkoholpolitik till skydd för folkhälsan och för skydd av barn och unga. Modernisering och förtydligande av alkohollagen Kravet på köksutrustning och lagad mat på serveringsställen ska ses över Utredaren ska närmare analysera och utreda behovet av eventuella förändringar av alkohollagens krav på att ett serveringsställe ska ha ett kök för allsidig matlagning och också kunna tillhandahålla lagad mat för att få tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl samt vid behov föreslå förändringar eller förtydliganden. Utredaren ska lämna sådana förslag som innebär att ny matkultur och ny köksutrustningsteknik beaktas samt att reglerna blir bättre anpassade till dagens samhälle och enklare att tillämpa. Utredaren ska utgå från att det även fortsättningsvis ska finnas ett samband mellan servering av alkoholdrycker och matservering. Utredaren ska analysera och överväga om en serveringslokal endast får ha en tillståndshavare eller om flera tillståndshavare kan dela på samma serveringslokal. Utredaren ska kartlägga hur nu gällande bestämmelse i 7 kap. 10 § alkohollagen tillämpas i landets kommuner och överväga behovet av, och om nödvändigt, föreslå förändringar i den aktuella bestämmelsen om vad ett meddelat serveringstillstånd avser i fråga om serveringslokal. Utredaren ska lämna förslag som innebär att det ska vara möjligt att ha gemensam serveringsyta vid servering av alkoholdrycker. Om behov av förändringar finns av andra bestämmelser i alkohollagen ska även sådana frågor beaktas, analyseras och övervägas. Det kan röra bestämmelser om förutsättningar för serveringstillstånd, ansökan om serveringstillstånd och tillståndshavarens ansvar för tillsyn över servering på serveringsställe. Förslag till författningsändringar ska lämnas. Hemkryddad snaps och ombuteljering Frågan om tillåtligheten för innehavare av tillstånd till servering av alkoholdrycker att krydda brännvin för servering på tillståndshavarens serveringsställe ska utredas. Utredaren ska kartlägga hur bestämmelserna i 1 kap. 2 §, 2 kap. 1 § första stycket och 4 kap. 5 § andra stycket alkohollagen tillämpas och överväga om förändringar eller förtydliganden bör göras i aktuellt avseende. Utredaren ska lämna sådana författningsförslag som innebär att innehavare av tillstånd till servering av alkoholdrycker ska ha möjlighet att krydda brännvin för servering på tillståndshavarens serveringsställe. Förtydliganden av alkohollagen i övrigt m.m. Även andra frågor där osäkerhet eller problem rörande tillämpningen råder ska bli föremål för analys och utredning samt vid behov, författningsreglering. Alkohollagen innehåller vissa regler och begrepp som enligt vad som sägs i lagens förarbeten motsvarar regler i föregångarna till lagen, lagen (1977:293) om handel med drycker respektive lagen (1977:292) om tillverkning av drycker m.m., utan att närmare förklaras. Otydliga regler ska bli föremål för utredning och i den mån det behövs, en förtydligande reglering. I detta avseende ska utredaren beakta definitioner och uttryck i annan lagstiftning som exempelvis lagen (1994:1564) om alkoholskatt men också analysera praxis. Vidare ska utredaren kartlägga och analysera frågor där problem uppmärksammats i rättstillämpningen, såsom beträffande begreppet partihandel, och vid behov föreslå författningsändringar. Utredaren ska också göra en systematisk genomgång samt en språklig och redaktionell översyn av lagen. Ålderskontrollen vid försäljning av s.k. folköl m.m. Frågan om förutsättningarna för att bedriva detaljhandel med öl ska analyseras och utredas. För att få till stånd en bättre ålderskontroll vid försäljning av öl ska utredaren således överväga om det exempelvis bör införas en tillståndsplikt för sådan försäljning med åtföljande sanktionsmöjligheter. Utredaren ska lämna förslag på lagreglering i detta avseende. Förbudet mot att bjuda underåriga på alkohol Utredaren ska kartlägga hur bestämmelsen i alkohollagen om förbud mot att bjuda underåriga på alkoholdrycker tillämpas samt undersöka behovet av att utvidga förbudet ytterligare. Om en skärpning av bestämmelsen anses vara möjlig utifrån grundläggande straffrättsliga principer, ska författningsförslag lämnas. dock även fortsättningsvis vara tillåtet att bjuda underåriga på enstaka glas alkohol under kontrollerade former. Tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl och kommunernas handläggning av frågor om serveringstillstånd Utredaren ska analysera och överväga behovet av förändringar i alkohollagens bestämmelser om tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl samt kommunens handläggning av frågor om serveringstillstånd i syfte att främja ordning och nykterhet samt efterlevnaden av reglerna i kommunfullmäktiges antagna riktlinjer för serveringstillstånd. Vid behov ska utredaren föreslå sådana författningsändringar som kan komma tillrätta med problem som gäller kommunernas tillståndsgivning. Vidare ska utredaren kartlägga och redovisa vilka effekter den senaste förändringen av 7 kap. 9 § alkohollagen haft samt, vid behov av förändringar av bestämmelsen, ge förslag på hur bestämmelsen kan förtydligas eller skärpas. I sammanhanget ska utredaren också se över om bestämmelserna i övrigt ska förtydligas när det gäller förutsättningar för att få serveringstillstånd. Utredarens uppdrag gällande behovet av förändringar i alkohollagens bestämmelser om tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl gäller samtliga former av tillstånd enligt 7 kap. 5 § alkohollagen, dvs. också de tillstånd som gäller för servering i föreningar, företag eller andra slutna sällskap. När det gäller kommunernas tillståndsgivning, ska också analyseras och utredas om det finns förenklingar som kan göras i regelsystemet så att det blir enklare att ansöka om och få serveringstillstånd för näringsidkare. Det bör övervägas om förenklingar kan företas exempelvis för cateringverksamhet, servering på teater och i samband med utomhusserveringar. Vid behov ska utredaren föreslå författningsändringar. Utredaren ska analysera och utreda behovet av förändringar i fråga om sanktionssystemets utformning enligt 7 kap. 19 och 20 §§ alkohollagen. Utredaren ska närmare överväga om sanktionssystemet kan utformas på så sätt att lagen föreskriver sanktioner i en stegrande skala så att den mera ingripande åtgärden gentemot en näringsidkare, återkallelse av tillståndet, exempelvis endast ska ske efter ett visst antal varningar. Ett sådant system kan antas mera ligga i linje med ett allmänt rättsmedvetande än det nuvarande. Mycket talar för att ett sådant system också blir lättare att tillämpa. Vid behov ska utredaren föreslå författningsändringar. Förutsättningar för vinmässor, vinprovningar och rumsservice bör regleras Frågan om företeelser som vinmässor och vinprovningar till allmänheten ska tillåtas inom ramen för en restriktiv alkoholpolitik, ska bli föremål för analys och utredning samt vid behov, reglering. Därvid ska utredaren särskilt beakta, och vid behov föreslå förändringar av, alkohollagens regler om marknadsföring av alkoholdrycker.