sou · GWB3105 · 2009-01-01 00:00:00 — Den demografiska utvecklingen innebär att efterfrågan förskjuts mot vissa branscher. Internationa- liseringen ökar konkurrensen och kan leda till både snabbare och långsammare omvandling. Ökad efterfrågan på tjänster leder till att tjänstesektorns andel av ekonomin stiger. Omvandling leder som regel till ytterligare omvandling i en fortgående process. Både nya möjligheter och svårigheter för före- tag kan vara en följd av den tidigare utvecklingen. Oavsett orsaken till omvandlingen kommer effekterna att se olika ut på lång och kort sikt. Det är troligt att kostnaderna för omvandling uppträder främst på kort sikt, t.ex. i form av arbetslöshet, medan intäkterna främst uppkommer på lite , t.ex. i form av lägre priser och mer innovationer. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga 5.2Inte entydigt hur omvandlingstakten utvecklats Eftersom den svenska sysselsättningsstrukturen har förändrats kraftigt , är omvandlingen av ekonomin ingen ny process. Men frågan är om förändringen går snabbare . Det här avsnittet beskriver takten i strukturomvandlingen dels utifrån tidigare studier, dels utifrån nya beräkningar. Syssel- sättningsdynamiken beskrivs främst utifrån resultaten i en av utredningens bilagor.129 Utifrån svenska erfarenheter är det inte möjligt att dra någon entydig slutsats om takten i omvandlingen har förändrats. De flesta av de använda undersökningarna pekar på att takten i strukturomvandlingen har ökat i samband med 1990-talskrisen jämfört med framför allt , men även jämfört med 1970- talet. Takten i strukturomvandlingen tycks inte kontinuerligt öka, men den har förändrats. För sysselsättningsdynamiken är tidsserierna kortare men de visar en stor stabilitet , om man bortser från 1990-talskrisen. svenska studier har funnit att strukturomvandlingstakten varit relativt stabil till mitten av 1990-talet.130 Våra resultat för indikerar en högre takt i strukturomvandlingen jämfört med de två tidigare decennierna (tabell 5.1 i faktaruta 5.2).131 Det förefaller ha skett ett skift uppåt i strukturomvandlingstakten, men den går inte allt snabbare. Oavsett vilket mått som används är det tydligt att omvand- lingstakten var lägre än och 1990–2005. Det är däremot inte lika entydigt om strukturomvand- lingstakten var lägre eller högre jämfört med . Diagram 5.2 redovisar ett av de använda måtten. Det visar hur stor andel av de arbetade timmarna respektive förädlingsvärdet som 129Bilaga 7 till (SOU 2008:21). 130Lindmark, M. & , P. [2002] och , L., , O. & , L. [2000]. 131Den här studien skiljer sig från tidigare studier både när det gäller branschnivå och mått- enhet (timmar och inte sysselsatta). Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga mellan åren förskjuts mellan sektorer. Exempelvis visar siffran 1,1 för totalt arbetade timmar att detta år blev de relativt växande branscherna större på bekostnad av de krympande branscherna. Diagram 5.2 Strukturomvandlingen mätt som andelsförskjut- ningar, glidande medelvärde, 1972–2004 Arbetade timmar, ej L-Q Arbetade timmar, totalt Anm.: Siffrorna visar hur stor andel av arbetade timmar och förädlingsvärdet som mellan åren förskjuts mellan sektorer. Utbildning, hälso- och sjukvård samt övriga samhälleliga tjänster ingår i branscherna L-Q enligt Svensk Näringsgrensindelning (SNI). Källa: EU-KLEMS och egna beräkningar. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga Faktaruta 5.2 Mått på takten i strukturomvandlingen Eftersom både arbete och kapital används i produktionen, vore det intressant att studera hur produktionsstrukturen har förändrats utifrån båda dessa produktionsfaktorer. Men bristande data för kapitalstockar gör det svårt att analysera förändringen av kapitalanvändandet i olika branscher. Detta avsnitt redovisar därför dels data för arbetade timmar, dels data för föräd- lingsvärdet.1 Tillsammans ger de en bild även av kapitalstrukturen, eftersom kapitaltjänster tillsammans med arbetsinsatser och totalfaktorproduktivitet skapar förädlingsvärdet. expanderade den offentliga sektorn kraftigt i . Det påverkade givetvis arbetskraftsandelen i olika branscher. Därför redovisas nedan serier både med och utan de branscher där den offentliga sektorn är en dominerande aktör (branscherna L-Q enligt Svensk Näringsgrensindelning).2 Den vanligaste metoden för att mäta takten i strukturomvandlingen är med hjälp av mått som utgår från branschernas andel av den totala produktionen. Det finns ett antal tillgäng- liga mått på strukturomvandling, och ingen gemensam syn på vilket som är det bästa. Takten i strukturomvandlingen mätt med absoluta andelsförskjutningar ökade under 1990- talet jämfört med (tabell 5.1).3 Nivån på strukturomvandlingstakten efter 1990 jämfört med beror på om branscherna L-Q ingår eller inte. Takten i strukturomvandlingen har även ökat jämfört med 1980- talet, mätt med sigma. Det gäller oavsett om branscherna L-Q ingår eller inte.4 När det gäller takten jämfört med är den högre om branscherna L-Q utesluts, men ungefär densamma om de ingår. Mäts i stället sigma för förädlings- värdet, blir mönstret i stort detsamma, men med mindre skillnader mellan 1980- och 1970- talet och större skillnader mellan perioden och de tidigare decennierna. Den långa perioden med hög omvandlingstakt förklaras av den kraf- tiga ökningen av förädlingsvärdet i teleproduktbranschen under dessa år. Beräknat utifrån Moores metod blir resultatet delvis annorlunda jämfört med beräkningarna utifrån andelsförskjutningar och metod.5 Den tydligaste skillnaden är att mönstret skiljer sig markant för förädlingsvärdet. Att omvandlingstakten var högre efter 1990 än gäller både med och utan branscherna L-Q. Däremot skiljer sig strukturomvandlingstakten efter 1990 jämfört med , beroende på om branscherna ingår eller inte. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga forts. Faktaruta 5.2 Mått på takten Tabell 5.1 Sammanställning av mått på strukturomvandling Index 1971–1979=100, genomsnitt Arbetade timmar, totala Arbetade timmar, ej L-Q Förädlingsvärde, ej L-Q Arbetade timmar, totala Arbetade timmar, ej L-Q Förädlingsvärde, ej L-Q Arbetade timmar, totala Arbetade timmar, ej L-Q Förädlingsvärde, ej L-Q Anm.: Utbildning, hälso- och sjukvård samt övriga samhälleliga tjänster ingår i branscherna L-Q. Källa: EU-KLEMS och egna beräkningar. 1Data från EU-KLEMS har använts i analysen. EU-KLEMS är ett EU-finansierat projekt som ska ta fram jämförbara tidsserier för nationalräkenskaper . Data finns i EU-KLEMS för 47 branscher. Mer information och dataserier finns på projektets webbplats . 2Utbildning, hälso- och sjukvård samt övriga samhälleliga tjänster ingår i dessa branscher. Struktur- omvandlingen för förädlingsvärdet i hela ekonomin redovisas inte, eftersom förädlingsvärdet för offent- liga tjänster mätts med en indirekt metod där värdet satts till lönekostnaden. 3Summan av absoluta förändringar i andelar. Metoden används av , L., , O. & , L. [2000], , L. [1997] och Kongsrud, P.M. & Wanner, I. [2005]. 4Avvikelsen i sysselsättningsförändring för delbranscherna jämfört med totalen, vägt med bransch- andelar. Metoden används av [2007a]. 5Mäter skillnaden i grader mellan vektorn för utgångsläget och referensåret. Metoden används av , M. & , P. [2002]. Betydande skillnader i strukturomvandlingstakt mellan länder En internationell jämförelse visar att det inte verkar finnas någon gemensam trend i strukturomvandlingstakten för de länder som jämförs (tabell 5.2). Skillnaderna mellan länderna är stora, framför allt när det gäller utveckling men också nivå. avvek med en betydligt lägre strukturomvandlingstakt medan nivån är relativt hög. och hade en avvikande låg strukturomvandlingstakt under början av 2000- Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga talet, vilket är intressant med tanke på den intensiva debatten om internationaliseringens effekt i dessa länder. Tabell 5.2 Strukturomvandling mätt som årlig förändring i andelar för arbetade timmar, 1971–2005. Anm.: Tabellen visar hur stor del av arbetskraften som har förskjutits mellan branscher, beräknat som absolut årlig förändring dividerat med två. Siffran 1,24 för 1971–1979 visar att mellan dessa år så förändrades i genomsnitt sysselsättningsstrukturen , dvs. de relativt växande branscherna blev så mycket större på bekostnad av de krympande branscherna. Branscherna L-Q ingår inte för att göra det lättare att jämföra länderna. Källa: EU-KLEMS och egna beräkningar. Sysselsättningsdynamik mäter hur många arbetstillfällen som ska- pas respektive försvinner i ekonomin. Det är som nämnts tidigare ett bredare begrepp än strukturomvandling i och med att det omfattar även omvandling inom branscher. En rad undersökningar för olika länder har studerat de bruttoflöden som ligger bakom nettoförändringar av sysselsättningen.132 Den årliga sysselsättningsdynamiken, dvs. skapade och för- svunna jobb i förhållande till det totala antalet jobb, uppgick till ungefär 25 procent.133 Enligt studier har sysselsättningsdynamiken i varit relativt stabil från 1970- talet till , även om sammansättningen mellan försvunna och skapade jobb varierat över tiden.134 En viktig slutsats 132Tongivande har varit , S., Haltiwanger, J. & Shuh, S. [1996]. 133Bilaga 7 till (SOU 2008:21). 134Antelius, J. & , L. [2003], , L., , O. & , L. [2000], , F. [1999], , T., Strannefors, T. & , H. [2003], Bilaga 7 till (SOU 2008:21) och Gartell, M., , A-C. & , H. [2007]. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga från dessa analyser är att det skapas arbetstillfällen även under låg- konjunkturår och försvinner arbetstillfällen under högkonjunk- turer. minskade sysselsättningen med , men även under dessa år skapades nya jobb som motsvarade av stocken. Omsättningen av jobb är högre i tjänstesektorn än i den varu- producerande sektorn (diagram 5.3). Det beror bl.a. på att arbets- ställena är mindre i tjänstesektorn och att mindre arbetsställen karaktäriseras av en generellt högre omsättning av jobb. Diagram 5.3 Skapade och försvunna arbetstillfällen i varu- och tjänstesektorn, andel av arbetstillfällen, Källa: Bilaga 7 till (SOU 2008:21). En undersökning av sysselsättningsdynamiken för olika utbildningsgrupper visar att utvecklingen för dessa skiljde sig åt.135 Andelen sysselsatta med enbart förgymnasial utbildning minskade, både för att det inte skapades lika många nya jobb som i andra grupper och för att det försvann fler jobb för dem. För samtliga utbildningsgrupper har det varit stabila jobbflöden frånsett 1990-talskrisen, även för de enbart förgymnasialt 135 Gartell, M., , A-C. & , H. [2007]. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga ökade därmed inte takten i utslagningen av jobb för lågutbildade även om det försvann jobb för dessa. De visstidsanställda står för en stor del av omsättningen av jobb på arbetsmarknaden. 2006 nyanställdes över 1,3 miljoner personer, varav nästan 1 miljon var tidsbegränsade anställningar.136 En annan undersökning visar att de visstidsanställda stod för omkring hälften av flödena på arbetsmarknaden, medan de utgjorde av de anställda.137 Hög sysselsättningsdynamik i internationellt sett Antalet jobb som skapas och försvinner varierar mellan olika länder (diagram 5.4). hade det tredje högsta jobbflödet av ett antal EU-länder, mätt på ett urval av företag.138 Dynamiken var högre i och , medan och hade den lägst uppmätta sysselsättningsdynamiken. 136AMS [2007]. 137Arai, M. & , F. [2002]. 138Gomez-Salvador, R., , J. & Vallanti, G. [2004]. Alla företag som hade minst 10 anställda eller intäkter på och som fanns under var med För fanns ungefär 30 000 företag med i studien, som hade av de sysselsatta. Den lägre sysselsättningsdynamiken för i den här undersökningen jämfört med andra undersökningar förklaras av att data används för före- tag med en viss storlek. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga Diagram 5.4 Genomsnittlig årlig sysselsättningsdynamik i företagen, hela näringslivet Källa: , R., , J. & Vallanti, G. [2004]. har vi diskuterat omvandlingen ur de sysselsattas perspek- tiv. I stället kan man utgå från företaget.139 har fler nya företag startats än vad som har försvun- nit (diagram 5.5). Takten i omvandlingen har varit relativt stabil efter 1999. Men det är troligt att en längre tidsserie skulle visa på större variation, eftersom den stora utslagningen av företag under 1990-talskrisen inte finns med i redovisningen. Det största till- skottet av företag skedde i branschen för databehandling och den största nettoförlusten i branschen för landtransporter. 139 Företag är inte alltid en lämplig mätenhet, eftersom organisatoriska förändringar kan få stor påverkan på statistiken. Därför fokuserar många undersökningar i stället på arbets- ställen. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga Diagram 5.5 Andel nya och nedlagda företag av den totala företagsstocken, exklusive de primära näringarna och offentlig administration, 1997–2005 Källa: [2008]. Låg omsättning av företag i har lägst nyföretagande och lägst andel försvunna företag jämfört med de EU 15-länder som det finns tillgängliga data för (diagram 5.6). Omsättningen av företag är hälften så stor som i . har den högsta överlevnads- frekvensen bland de undersökta länderna. En förklaring till lägre nyföretagande är att företagsstocken är större än i andra länder.140 Andra förklaringar som förts fram till den relativt låga företagsdynamiken i är hinder mot entreprenörskap.141 140ITPS [2006]. 141Henrekson, M. & Stenkula, M. [2007]. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga Diagram 5.6 Andel nya och nedlagda företag av den totala företagsstocken, exklusive de primära näringarna och offentlig administration, 1998–2005 Anm.: För de flesta länder saknas data . saknar helt data för nedlagda företag. Källa: [2008]. 5.3Teknisk utveckling och internationalisering påverkar framtidens omvandling basscenario antar att strukturomvandlingen fortsätter i ungefär samma takt som –2005. Men det finns skäl att diskutera om internationalise- ringen och tjänstesektorns ökade andel av produktionen kan leda till en ökad takt i den framtida omvandlingen. De senaste decenniernas anpassning av produktionen har inte inneburit att specialiserat sig på andra områden än tidi- gare.142 Frågan är om det kommer att gälla även . Det som talar för det är att kommer att ha kvar de naturresurser och den relativt välutbildade arbetskraft som dagens komparativa fördelar bygger på. Men utvecklingen av vilka varor och tjänster som är möjliga att handla med kommer att få stor betydelse. 142 , K. m.fl. [2007]. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga man handlar med fler produkter, inte minst olika tjänster, , är det svårare att förutse effekterna av omvandlingen för den svenska ekonomin på . För att kunna bedöma internationaliseringens potentiella effek- ter, är det viktigt att inte utgå från dagens utan framtidens omfatt- ning på handeln med bl.a. lågkostnadsländer.143 Den kan bli betyd- ligt större än vad som varit fallet, på grund av den tekniska utvecklingen. Det är möjligt att flytta fler delar av produk- tionen till lågkostnadsländer, tack vare att man kan separera arbetsmoment i produktionsprocessen på ett sätt som inte var möjligt. En stor del av arbetsmarknaden har tidigare inte varit interna- tionellt konkurrensutsatt, utan lönerna har satts på den lokala arbetsmarknaden.144 Effekterna av en internationell konkurrens- utsättning skulle därmed kunna bli betydligt lägre löner för dessa arbetsuppgifter. Studier visar att internationaliseringen har en mycket liten effekt på sysselsättningsdynamiken.145 Enligt skattningar leder ökad internationalisering till minskad risk att ett arbetsställe gör en neddragning, effekten är dock liten. Jobbomsättningen är större i tjänstesektorn än i den varu- producerande sektorn. Om andelen anställda i tjänstesektorn ökar, kan det leda till en högre omsättning av jobb. Dessutom varierar metoden för anpassning mellan branscher. Det finns vissa utmär- kande drag hos tjänsteproduktionen som talar för att den ökade andelen av produktionen i tjänstesektorn kommer att innebära förändringar av de anpassningsmekanismer som används. Generellt använder tjänsteproduktionen mindre kapital per sysselsatt, vilket innebär att företaget inte behöver beakta effekterna på investerat kapital av sysselsättningsförändringar i lika hög utsträckning. Det innebär också att det kan vara lättare för potentiella konkurrenter att träda in på en marknad och utmana de existerande företagen. 5.4Betydande individeffekter av omvandlingen Den mest relevanta frågan är om takten i omvandlingen är på en lämplig nivå, inte om den har ökat eller inte. 143Blinder, A. [2005]. 144Baldwin, R. [2006]. 145Bilaga 7 till (SOU 2008:21). Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga bär både intäkter och kostnader, och den lämpliga takten bestäms av den sammantagna effekten av dessa två. Om omvandlingen bidrar positivt till produktivitetsutvecklingen leder det till intäkter, medan oanvända produktionsresurser medför kostnader för både det offentliga och individerna. Produktivitetseffekten av strukturomvandlingen diskuteras i kapitel 4. Där framgår att sysselsättningen det vuxit i tjänstebranscher med relativt låg produktivitetstillväxt. Den utvecklingen förväntas fortsätta framöver. Men det innebär inte att produktivitetstillväxten skulle bli högre om man försöker sakta ned omvandlingen av ekonomin. De växande företagstjänsterna innebär en ökad specialisering som kan innebära en ökad effektivitet i produktionen av dessa tjänster. Därigenom kan produktiviteten öka även i de sektorer som använder företagstjänster som insats- vara. Produktivitetstillväxten som helhet kan därmed bli högre än om omvandlingen av ekonomin inte sker, även om den blir lägre . För dem som har förlorat sitt arbete kan det vara svårt att hitta ett nytt med minst samma anställningsvillkor. Ju snabbare den upp- sagde får ett nytt arbete med samma eller bättre villkor, desto bättre fungerar omställningen. Studier av andra länder än visar att effekten på lönerna av att förlora jobbet och sedan få ett nytt var relativt små för dem som hade en kort anställningstid, medan äldre med lång anställ- ningstid fick ett större lönebortfall.146 Äldre med kort utbildning hade svårare att hitta ett nytt arbete efter att de förlorat sitt gamla arbete. Stora lönebortfall uppkom främst i länder med relativt stor lönespridning och låga ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäk- ringen som , och . I de och var det fler som hittade ett nytt arbete än i de kontinentaleuropeiska länderna. En svensk studie visar att de som förlorade arbetet till följd av företagsnedläggningar 1987 och 1988 löpte en ökad risk för såväl arbetslöshet som att inte vara sysselsatt.147 Den förhöjda risken 146Kuhn, P. [2002]. Data för slutet av och har använts i den här undersökningen. En undersökning från [2005] visar på liknande resultat. En översikt över studier som behandlar finns i bilaga 7 till (SOU 2008:21). 147Eliason, M. & Storrie, D. [2006]. & Storrie, D. [2007] har undersökt ned- dragningar hos och varvsindustrin och finner att effekterna på sysselsättning och löner var relativt små. De offentliga insatserna vid neddragningarna var dock mycket stora, vilket anses kunna förklara resultatet. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga fanns dels efter nedläggningen, dels efter 1990-tals- krisen, men inte i perioden däremellan. Det innebär att den ökade risken för arbetslöshet återuppträdde när arbetslösheten minskade. Lönerna påverkades negativt av uppsägningen och den negativa effekten bestod över den undersökta perioden i högre utsträckning än effekten på sysselsättningen.148 En studie av hur effekterna påverkat individer har funnit en betydligt högre arbetslöshet för dem som arbetat på arbetsställen som gjort neddragningar.149 Det är svårt att dra några långtgående slutsatser om effekten av omvandlingen för individerna, eftersom det enbart finns ett fåtal studier. Men de studier som finns indikerar betydande effekter på sysselsättning och löner för dem som har förlorat sina arbeten. I diskussionen om de individuella effekterna av omvandling är det också viktigt att beakta inte bara effekterna för dem som för- lorar sina arbeten, utan också för dem som får arbete från att tidi- gare varit arbetslösa eller studerande. Däremot går det inte att bedöma betydelsen av denna effekt, eftersom det saknas studier om effekten av omvandlingen för dem som befinner sig utanför arbets- kraften. 5.5Företagens och de anställdas vägar till anpassning Även om det är mycket svårt att precisera den önskvärda takten i omvandlingen så bör denna vara så hög som möjligt förutsatt att resursutnyttjandet hamnar på en rimlig nivå. Ju bättre anpassningen fungerar i ekonomin, desto högre omvandlingstakt är möjlig. För att få ut största möjliga samhällsnytta av omvandlingen krävs att både företag och arbetstagare kan hantera den. 5.5.1Företagen anpassar sig genom olika strategier Det kan vara svårt att särskilja vad som orsakar en omvandling och vad som är en reaktion på en omvandling. 148Värt att poängtera är att det är årslön som studeras. Detta innebär att lönen kan vara lägre till följd av ett lägre antal arbetade timmar. 149Bilaga 7 till (SOU 2008:21). Effekten av ned- dragningar och nedläggningar året innan har studerats. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga agera på ett sätt som gör att mindre förutseende företag utsätts för omvandlingstryck. Företag kan använda flera strategier och strategierna vid en given förändring kan skilja sig åt. Några exempel på strategier är: innovationer i produktionsprocesser eller produkter för att öka produktiviteten sammanslagningar eller uppköp för att öka produktiviteten genom stordriftsfördelar eller förvärv av produkter som befin- ner sig i en annan utvecklingsfas effektiviseringar genom att t.ex. lägga produktionen utomlands sänkta arbetskraftskostnader för samma antal arbetade timmar Oavsett vilket av alternativen som företaget väljer ställs ofta stora krav på företagets anpassningsförmåga. Entreprenörskap i bemär- kelsen att kunna upptäcka och exploatera nya ekonomiska möjlig- heter under osäkerhet är i detta sammanhang avgörande.150 Entreprenörskap i nya och befintliga företag Entreprenörskap likställs ofta med nyföretagande. Men det är viktigt att påpeka att entreprenörskap inte uteslutande sker i nya företag, lika lite som att alla nya företag är ett uttryck för entrepre- nörskap. För en välfungerande omvandling krävs inte bara entre- prenörskap hos dem som träder in på en marknad, utan i minst lika hög grad hos de företag som redan finns på marknaden. Nya före- tag har dock en viktig funktion i ekonomin, eftersom de utmanar existerande företag och idéer. Varje produktionsstruktur kännetecknas av att en viss stor- leksfördelning av företagsstocken är den mest effektiva.151 Ändras de underliggande förutsättningarna för produktionen, ändras också den optimala företagsstocken. innebar den tekniska utvecklingen att företagen i många branscher blev allt större. Därefter har den optimala företagsstocken troligtvis för- skjutits mot en allt större andel mindre företag främst till följd av den tekniska utvecklingen. 150För en diskussion kring entreprenörskapets betydelse se Henrekson, M. & Stenkula, M. [2007]. 151Audretsch, D. m.fl. [2002]. Ekonomins omvandling och anpassningsförmåga Faktorer som hindrar anpassningen av företagsstocken bör i största möjliga mån undanröjas. En forskningsöversikt konstaterar att politik för entreprenörskap inte handlar om att uppdatera politiken för att stödja små och medelstora företag.152 I stället bör en politik för entreprenörskap ha en betydligt bredare ansats och omfatta ett brett spektrum av institutioner och myndigheter. För- ändringar bör handla om att förändra existerande institutioner snarare än att skapa nya specifika åtgärder. En politik som utformar särskilda förutsättningar för vissa typer av företag, utifrån t.ex. företagsform, bransch, storlek eller verk- samhet, riskerar att leda till inlåsningar och hinder.