sou · GWB3125d2 · 2009-01-01 00:00:00 — 1.yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 2.informationsfrihet: frihet att inhämta och ta emot upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden, 3.mötesfrihet: frihet att anordna och delta i sammankomster för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 4.demonstrationsfrihet: frihet att anordna och delta i demonstra- tioner på allmän plats, 5.föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, och 6.religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. I fråga om tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och i vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att ta del av allmänna handlingar. 2 § Ingen får av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Inte heller får någon av det allmänna tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. 3 § Ingen svensk medborgare får utan samtycke antecknas i ett allmänt register enbart på grund av sin politiska åskådning. Var och en ska i den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans eller hennes personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom eller henne registreras med hjälp av automatisk databehandling. Under rubriken har tre paragrafer samlats. I 1 § har varje medborgare bytts mot var och en. Bestämmelsen i 2 § har omformulerats från varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot till ingen får av det allmänna tvingas. I 3 § första stycket anges uttryckligen svensk medborgare i stället för som medborgare. I 3 § andra stycket har uttrycket var och en valts i stället för varje medborgare som används . Även i övrigt har vissa språkliga ändringar i bestämmelserna gjorts. Kroppslig integritet och rörelsefrihet 4 § Dödsstraff får inte förekomma. 5 § Var och en är skyddad mot kroppsstraff. Ingen får heller utsättas för tortyr eller för medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden. 6 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i andra fall än som avses i 4 och 5 §§. Var och en är dessutom skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. 7 § Ingen svensk medborgare får landsförvisas eller hindras att resa in i riket. Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det får dock föreskrivas att barn i fråga om sitt medborgarskap ska följa föräldrarna eller en av dem. Det får även föreskrivas att, i enlighet med överenskommelse med en annan stat, den som sedan födelsen är medborgare även i den andra staten och varaktigt bosatt där förlorar sitt svenska medborgarskap eller . 8 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot frihets- berövanden. Den som är svensk medborgare är även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna det. Under rubriken integritet och rörelsefrihet har fem paragrafer samlats. Bestämmelserna har formulerats om. I 5 § har skyddet omformulerats från varje medborgare är skyddad mot till var och en är skyddad mot. I 6 § har varje medborgare ersatts med var och en. I 7 § har medborgare ersatts med svensk medborgare och i 8 § har medborgare ersatts med var och en samt svensk medborgare. Bakgrunden till ändringarna har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. I 7 § har även en saklig ändring gjorts. Bestämmelsen i det nuvarande andra stycket som möjliggör ett regelverk som går ut på att dubbelt medborgarskap ska undvikas har tagits bort. Bakgrunden till detta är det nu rådande synsättet att dubbelt medborgarskap accepteras fullt ut, något som också lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap bygger på. Övriga ändringar i bestämmelserna är endast språkliga. 9 § Om en annan myndighet än en domstol har berövat någon friheten med anledning av brott eller misstanke om brott, ska han eller hon kunna få frihetsberövandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Detta gäller dock inte när det är fråga om att till flytta över verkställighet av en frihetsberövande påföljd enligt en dom i en annan stat. Även den som av någon annan anledning än som anges i första stycket har blivit omhändertagen tvångsvis, ska kunna få omhänder- tagandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Med prövning av domstol likställs i sådant fall prövning av en nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag och ordföranden i nämnden ska vara eller ha varit ordinarie domare. Har prövningen inte uppdragits åt en myndighet som är behörig enligt första eller andra stycket, ska prövningen göras av allmän domstol. 10 § Ingen får dömas till straff eller annan brottspåföljd för en gärning som inte var belagd med brottspåföljd när den begicks. Inte heller får någon dömas till svårare brottspåföljd för gärningen än den som var föreskriven då. Med brottspåföljd avses här även förverkande och annan särskild rättsverkan av brott. Skatt eller statlig avgift får inte tas ut i vidare mån än som följer av föreskrifter som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Finner att det finns särskilda skäl för det, får en lag dock innebära att skatt eller statlig avgift tas ut trots att lagen inte hade trätt i kraft när omständigheten inträffade, om regeringen eller ett riksdagsutskott då hade lämnat ett förslag om det till . Med förslag jämställs ett meddelande i skrivelse från regeringen till om att ett sådant förslag är att vänta. Vidare får föreskriva undantag från första meningen, om finner att det av särskilda skäl krävs i samband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris. 11 § Domstol får inte inrättas för en redan begången gärning och inte heller för en viss tvist eller i övrigt för ett visst mål. En rättegång ska genomföras rättvist och inom skälig tid. Förhandling vid domstol ska vara offentlig. Bestämmelserna i 9–11 §§ har getts rubriken . I 9 § har ordet medborgare ersatts. Där anges i stället någon och den som. Bakgrunden till denna ändring har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. I 10 § har endast språkliga ändringar gjorts. I 11 § har, förutom språkliga ändringar, en ny regel om rättvis rättegång tillförts andra stycket. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 27.2. Den svenska rättsordningen innehåller ingen generell grundlagsregel om rätten till domstolsprövning och ett rättvist förfarande. Den överordnade bestämmelsen på området är i stället artikel 6 i . Syftet med den föreslagna bestämmelsen är att skapa en delvis motsvarande bestämmelse i regeringsformen. Första punkten i artikel 6 har varit vägledande vid utformningen av bestämmelsen. Den föreslagna bestämmelsen sträcker sig dock i ett avseende något längre än Europakonven- tionen eftersom det skydd som konventionen ger endast omfattar mål om civila rättigheter och skyldigheter eller anklagelse om brott. Det bör noteras att det relativt vida domstolsbegrepp som tillämpas av inte förs över till 2 kap. eller till regeringsformen i övrigt. Den föreslagna bestämmelsen anger också att rättegången ska ske inom skälig tid. Innehållet i bestämmelsen ska inte kunna begränsas. Den ska även gälla för andra än svenska medborgare här i riket. 12 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning. 13T § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas på grund av sitt kön, om inte föreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. Under rubriken diskriminering återfinns 12 och 13 §§. Bestämmelserna motsvarar nuvarande 15 och 16 §§. Förutom språkliga ändringar har 12 § även ändrats i sak. Bestämmelsen och de föreslagna ändringarna har behandlats i avsnitt 26.2. Genom ändringen införs i bestämmelsen ett skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Sexuell läggning omfattas endast av diskrimineringsskyddet i målsättnings- stadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen. I anslutning till ändringen föreslås en övergångsbestämmelse, se nedan. Bland de språkliga ändringarna bör särskilt nämnas att ordet ras har tagits bort. har uttalat att det saknas vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser. Inte heller av annat skäl finns någon grund för att använda ordet ras om människor. I stället anges bestämmelsens tillämpningsområde som etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. Någon saklig ändring är inte avsedd. 14 § En förening av arbetstagare samt arbetsgivare och en förening av arbetsgivare har rätt att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om inte annat följer av lag eller avtal. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 17 §. Uttrycket fackliga strids- åtgärder har ersatts med stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Avsikten är att bättre återspegla att bestämmelsen tar sikte på de stridsåtgärder som vidtas såväl av en arbetstagarorganisation som av en enskild arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation (se KU 1973:26 s. 51 f.). Någon saklig ändring är inte avsedd med den nya formuleringen. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 15 § Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. Vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller dock vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. Alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 18 §. I första stycket har ordet medborgare bytts ut mot vars och ens. Bakgrunden till detta har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. Övriga ändringar i sak har behandlats i avsnitt 28.2 och innebär följande. I andra stycket första meningen har ordet full förts in före ersättning för att tydliggöra huvudprincipen om full ersättning vid expropriativa ingrepp. Som en följd av denna ändring har ordet sådan tagits bort i andra stycket andra meningen. Vidare har ett nytt tredje stycke införts rörande rätten till ersättning vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl. Vid sådana inskränkningar gäller, enligt det nya tredje stycket, vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. Ändringarna i bestämmelsen i övrigt är endast språkliga. 16 § Författare, konstnärer och fotografer äger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 19 §. 17 § Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 20 §. 18 § Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna ska svara också för att högre utbildning finns. Forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 21 §. I para- grafens andra stycke finns en ny bestämmelse som rör skyddet för forskningens frihet. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 29.3.2. Av bestämmelsen följer att det ska finnas lagstiftning till skydd för forskningens frihet. Att närmare bestämma innehållet i skyddet ankommer på . Kravet på att föreskrifterna ska meddelas i lag innebär bl.a. att inte kan delegera föreskriftsmakt avseende dessa frågor. Det finns alltså inte något utrymme för regeringen att meddela förordningar här. 19 § Lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 23 §. Ändringen i bestäm- melsen är endast språklig. Förutsättningar för begränsningar av fri- och rättigheter 20 § Följande fri- och rättigheter får, i den utsträckning som medges i 21–24 §§, begränsas genom lag: 1.yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten och föreningsfriheten (1 § första stycket 1–5), 2.skyddet mot annat kroppsligt ingrepp än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden (6 §), 3.rörelsefriheten (8 §), och 4.offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen). Efter bemyndigande i lag får de i första stycket angivna fri- och rättigheterna begränsas genom annan författning i de fall som anges i 8 kap. 5 §TP ochPT i fråga om förbud att röja sådant som någon fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt. I samma ordning får mötesfriheten och demonstrationsfriheten begränsas även i de fall som anges i 24 § första stycket andra meningen. Bestämmelsen motsvarar i sak nuvarande 12 § första stycket. Hänvisningen till nuvarande 15 och 16 §§ rörande förbud mot diskriminering i vissa fall har tagits bort. Dessa bestämmelser ska dock, liksom vid all normgivning, fortfarande tillämpas i fall som innebär begränsningar av fri- och rättigheter. Vidare har delegationsbestämmelsen i andra stycket anpassats till de ändringar som föreslås när det gäller 8 kap. om lagar och andra föreskrifter och till den ändrade numrering som 2 kap. har i förslaget. Det kan noteras att lydelsen av 8 kap. 5 § (nuvarande 8 kap. 10 §) ändrats. Även vissa andra redaktionella ändringar i bestämmelsen har gjorts. 21 § Begränsningar enligt 20 § får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 § andra stycket. Hänvisningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 22 § Ett förslag till lag enligt 20 § ska, om det inte avslås av , på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila från det att det första utskottsyttrandet över förslaget anmäldes i riks- dagens kammare. får dock anta förslaget direkt, om minst fem sjättedelar av de röstande enas om beslutet. Första stycket gäller inte förslag till lag om fortsatt giltighet i högst av lag. Det gäller inte heller förslag till lag som enbart rör 1.förbud att röja sådant som någon har fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och vars hemlighållande är nödvändigt med hänsyn till något av de intressen som anges i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen, 2.husrannsakan eller liknande intrång, eller 3.frihetsstraff som påföljd för viss gärning. prövar för del om första stycket är tillämpligt i fråga om ett visst lagförslag. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 § tredje–femte styckena. Hänvisningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 23 § Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i närings- I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten göras endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. Vid bedömandet av vilka begränsningar som får göras med stöd av första stycket ska särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. Att meddela föreskrifter som utan avseende på yttrandens innehåll närmare reglerar ett visst sätt att sprida eller ta emot yttranden anses inte som en begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten. 24 § Mötesfriheten och demonstrationsfriheten får begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstra- tionen eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot.T Föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. Bestämmelsen i 23 § motsvarar nuvarande 13 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. Bestämmelsen i 24 § motsvarar nuvarande 14 §. I bestämmelsens andra stycke har ordet ras tagits bort. Som nämnts i kommentaren till 12 § har uttrycket annat liknande förhållande i stället valts. Där har också bakgrunden till ändringen behandlats mer ingående. Se vidare avsnitt 26.2.1. Någon saklig ändring är inte avsedd. 25 §T FörT andra än svenska medborgare här i riket får särskilda begränsningar göras genom lag i fråga om följande fri- och rättigheter: 1.yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten (1 § första stycket), 2.skyddet mot tvång att ge till känna åskådning (2 § första meningen), 3.skyddet mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden (6 §), 4.skyddet mot frihetsberövande (8 § första meningen), 5.rätten till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 6.offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen), 7.författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (16 §), 8.rätten att driva näring eller utöva yrke (17 §), 9.skyddet för forskningens frihet (18 § andra stycket), och 10.skyddet mot ingrepp på grund av åskådning (21 § tredje meningen). På sådana föreskrifter om särskilda begränsningar som avses i första stycket ska 22 § första stycket, andra stycket första meningen samt tredje stycket tillämpas. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 22 § andra och tredje styckena. Första stycket i nuvarande 22 § har utgått som en följd av de omarbetningar av kapitlet som gjorts för att det tydligare ska framgå att rättighetsskyddet som huvudregel är detsamma för svenska medborgare och andra här i riket, se avsnitt 29.5.2. Vidare har ordet utlänningar ersatts av uttrycket andra än svenska medborgare. Bestämmelsen har också tillförts en ny punkt (9) som en följd av den nya regeln i 18 § andra stycket om forskningens frihet. I detta kapitel har rubriker införts. Här kan vidare nämnas att bestämmelsen om parti i valsammanhang har lyfts fram från 7 § till 1 § och placerats i anslutning till reglerna om bildande. De nuvarande bestämmelserna i 2 § om rösträtt och i 10 § om valbarhet har förts samman till en ny 4 §. Vidare har bestäm- melserna i nuvarande 5 § om när den nyvalda ska samlas placerats efter bestämmelserna i 6–9 §§ om indelningen i valkretsar och fördelningen av mandaten. Den bärande tanken bakom dessa ändringar är att bestämmelsernas ordningsföljd också tidsmässigt ska spegla hur bildas. 1 § utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 1 § första stycket första meningen. Andra stycket motsvarar nuvarande 1 § första stycket andra meningen. Tredje stycket motsvarar nuvarande 7 § första stycket andra meningen. Förändringarna är avsedda att göra regleringen tydligare och sakligt sett mer sammanhängande. Någon ändring i sak är inte avsedd. 2 § består av en kammare med 349 ledamöter. För ledamöterna ska det finnas ersättare. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 § andra stycket. Ändringarna är endast språkliga och redaktionella. 3 § Ordinarie val till hålls . Ändringen i bestämmelsen är endast språklig. 4 § Rösträtt vid val till har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt . Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för ledamot. Frågan om någon har rösträtt avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 2 § första stycket. Andra stycket motsvarar nuvarande 10 §. Tredje stycket motsvarar nuvarande 2 § andra stycket. Ändringarna i bestäm- melsen är endast redaktionella och språkliga. 5 § För val till är riket indelat i valkretsar. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 6 § första stycket. 6 § Av mandaten i är 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställs i sänder. Första stycket motsvarar nuvarande 6 § andra stycket. Andra stycket motsvarar nuvarande 6 § tredje stycket. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 7 § Mandaten fördelas mellan partier. Endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått av rösterna. Bestämmelsen är oförändrad förutom på en punkt. Definitionen av parti, som i nuvarande lydelse finns i bestämmelsens första stycke andra mening, har flyttats till 1 § tredje stycket. Ändringen är endast redaktionell. 8 § De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i , med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit ett parti med av rösterna, blir proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått flera mandat än som motsvarar den proportionella representationen i för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat som det har fått.