sou · GXB327 · 2009-03-16 00:00:00 — Det innebär att utbildningen ska hålla en hög internationell klass och leda till anställningsbarhet. Lärarna har en stor betydelse för kvaliteten, det gäller i dansarskolan såväl som i all annan utbildning. När det gäller lärare i teoretiska ämnen bör skollagen gälla. Det finns ingen anledning att diskutera särskilda regler för de lärare som undervisar danselever i eller gymnasieskolans ämnen. Däremot finns anledning att ställa särskilda krav på lärarna i dans. Vidare bör man pröva vilka anställningsvillkor som bäst främjar kvaliteten vid en konstnärlig utbildning som yrkesdansarutbildningen. Det är viktigt att erinra om det resonemang om yrkeskunnande som utvecklas i avsnitt 6.9. För yrkesutbildning i allmänhet gäller att arbetslivsanknytningen i utbildningens uppläggning och innehåll är avgörande för den studerandes progression i yrkeskunnandet. I detta sammanhang kan framhållas, förutom vikten av ett arbetsplatsförlagt lärande också lärarnas kapacitet att förmedla relevanta kunskaper, en yrkeskultur och praxisgemenskap. Som tidigare nämnts präglas undervisningen i dans ofta av en mästar/lärlingsrelation mellan lärare och elev, där lärarens rörelse har avgörande betydelse som förebild för eleven. Det är angeläget att förutsättningar skapas för att engagera de mest lämpade lärarna, både från och andra länder. En vision är att skolan, genom en dynamisk struktur som knyter till sig internationellt verksamma lärare och erfarna dansare, blir en utvecklingskraft i svensk danskonst. Lärarbegreppet som sådant är inte självklart. kallas pedagogisk personal i olika utbildningsformer ofta lärare, både i regleringar och i folkmun. Men utvecklingen går mot formalisering och ökad reglering av läraryrket. Av praktiska skäl används här begreppet lärare med ordets mer vardagliga innebörd. Vid Kungliga i var 14 danslärare tillsvidareanställda på heltid och sju på deltid /2008. Tio personer var timanställda som danspedagoger, pilates- och gyrotonicsinstruktörer. Alla utom en har danspedagogisk utbildning, svensk eller utländsk. Pedagogerna har fortlöpande genomgått fortbildning. Vid vid i var /2008 sex danspedagoger tillsvidareanställda och en anställd på visstidskontrakt. Fyra danspedagoger var anställda på timbasis, varav tre var gästlärare. Alla danspedagoger har högskoleutbildning. Vid i var två danslärare anställda tillsvidare på heltid /2008. De har danspedagogisk utbildning respektive dansarutbildning från . Behörighetskrav och anställningsvillkor vid andra utbildningar i I grund- och gymnasieskolan är lärarbehörigheten strikt reglerad. Lärarna ska ha en formell lärarutbildning inom sina respektive undervisningsämnen.1 När det gäller lärare i högre utbildning finns dock inte motsvarande behörighetskrav vad gäller pedagogisk utbildning, där fokuseras i stället på ämneskunskapen och en pedagogisk förmåga.2 1I 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100) regleras att kommuner och landsting är skyldiga att använda lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak ska bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl. I 4 § regleras att behörig att anställas som tillsvidareanställd lärare är den som har lärarexamen eller motsvarande. Om det saknas behöriga sökande kan tillsvidareanställning ändå tillämpas. 23 kap. 2–5 §§ högskolelagen och 4 kap. 5–9 §§ högskoleförordningen (1993:100). Eftersom yrkesdansarutbildningen och konsthögskolorna i flera hänseenden har likartade förutsättningar är det relevant att särskilt titta på hur lärarfrågan hanteras vid några av de konstnärliga högskolorna. Det finns i högskoleregleringarna vissa särbestämmelser som gäller för lärare vid de konstnärliga högskolorna. När det gäller konstnärlig verksamhet är en person behörig att anställas som lärare vid högskola eller universitet om denne har uppvisat konstnärlig och pedagogisk skicklighet. En lärare inom konstnärlig verksamhet kan anställas för en period . En sådan anställning får förnyas så att den sammanlagda anställningstiden omfattar högst . Vid de konstnärliga högskolorna är i genomsnitt anställda på tidsbegränsade kontrakt.3 I sitt yttrande över betänkande Karriär för kvalitet (SOU 2007:98) framhöll () att lärarna inom den konstnärliga utbildningen vid KKH är både konstnärer och lärare. Bara genom denna kombination kan de, enligt KKH, fullgöra sin lärargärning på ett kvalificerat sätt. Genom den tidsbegränsade anställningen är det, enligt KKH, tydligt att läraren skall tillbaka till sin yrkesroll som konstnär; han eller hon uppehåller på KKH sitt konstnärskap och blir därigenom en lärare som är i kontakt med yrkeslivet och kan därigenom ge de studerande aktuella kunskaper. () uppger att DI:s lärarkår består till en liten del av tillsvidareanställda lärare. De flesta lärarna har tidsbegränsade kontrakt och det är mycket vanligt med gästlärare från arbetslivet. Detta är en medveten strategi från skolan i syfte att säkra den konstnärliga förnyelsen. har skolan strävat efter en så stor flexibilitet som möjligt i lärarsammansättningen. Flexibiliteten uppnås bland annat genom att de få tillsvidareanställningar som finns är deltidsanställningar. På så sätt säkerställer skolan att lärarna har en fot i arbetslivet och håller sig ständigt uppdaterade. Dessutom frigörs således ett utrymme att anställa gästlärare. uppger att skolan har tillsvidareanställda lärare. Övriga lärare är visstidsanställda och fördelas i huvudsak mellan gästlärare (max ) på och visstidsanställda (om max enligt 4 kap. 30 § HF) på . 3 Karriär för kvalitet, SOU 2007:98, s. 188. har inte tillsvidareanställt lärare sedan slutet av 1980- talet. Skolan motiverar det flitiga användandet av undantaget i högskoleförordningen med vikten av att nya konstströmningar kommer in till skolan. Man menar att det är svårt att vidareutbilda till ett helt nytt område. tar regelbundet in gästlärare från andra länder som ett led i skolans förnyelsestrategi. Vissa lärare har gästlärarkontrakt med skolan som löper , där överenskommelsen innebär att läraren kommer till skolan ett visst antal gånger . En annan utbildningsform som kan relateras till yrkesdansarutbildningens förutsättningar är , som regeringen föreslagit ska inrättas den 1 juli 2009.4 I fråga om lärarbehörighet inom föreslås vissa kompetenskrav men däremot inga krav på formell pedagogisk utbildning. Det är avgörande för kvalitet att lärarna har en tydlig knytning till arbetslivet. Vidare föreslås att utbildningsanordnarna har ett ansvar för att lärarna kontinuerligt kompetensutvecklas. Viss konstnärlig utbildning drivs av enskilda anordnare med statligt stöd, inom ramen för ett särskilt regelverk, s.k. kompletterande utbildningar. Inom denna utbildningsform krävs att lärarna är kompetenta för den verksamhet de ska bedriva men inte heller här ställs några krav på formell utbildning. I förarbetena till propositionen (prop. 1998/99:110) om de kompletterande utbildningarna beskrevs lärarkompetens i termerna: kompetenta lärare har goda yrkeskunskaper, pedagogisk förmåga, social kompetens, kunskap om samhällets mål för undervisning i frivilliga skolformer samt förmåga att utvärdera och kritiskt granska sin undervisning och skolans verksamhet (SOU 1998:11). I kapitel 2 och bilaga 4 redovisas ett par exempel på lärarstrukturen vid framstående dansutbildningar i andra länder. Några gemensamma drag vid dessa skolor är kombinationen av gästlärare och anställda lärare samt att pedagogisk fortbildning bedrivs vid skolorna. 2008/09:68, SOU 2008:29. I betänkande (SOU 2008:29) redogörs för synen på lärarkompetens så som den formulerats i ett antal utredningar på utbildningsområdet. högskoleutredning Frihet Ansvar Kompetens, Grundutbildningens villkor i högskolan (SOU 1992:1) utredde begreppet pedagogisk skicklighet. Där togs ett antal kriterier upp som yrkeshögskoleutredningen framställde i modifierad form: Förmåga att strukturera och organisera kunskapsmassan i kurser och i den egna undervisningen Förmåga att förmedla engagemang och intresse för ämnet Förmåga att aktivera deltagarna till egen inlärning Förmåga till kommunikation med deltagare och arbetsliv Förmåga till helhetssyn och förnyelse Begreppet yrkeskompetens har i utbildningssammanhang bland annat tagits upp i betänkandet Höj Ribban! Lärarkompetens för Yrkesutbildning (SOU 1994:101). Där behandlades kompetenskraven för yrkeslärare. Yrkeskompetens kan enligt utredningen bedömas utifrån yrkesverksamhetens Formell utbildning i för danspedagoger i bedriver bl.a. danspedagogutbildning. Högskolan uppger att utbildningen leder till en kandidatexamen och syftar till att ge de studerande kunskaper, färdigheter och pedagogiska metoder som behövs för att kunna bedriva dansundervisning inom frivilligverksamhet. För att antas till danspedagogutbildningen ska sökande, utöver den grundläggande behörigheten och godkänt i historia, också ha en god dansunderbyggnad med väl utvecklat kunnande, i synnerhet i vald dansinriktning. Antagning sker genom antagningsprov. Yrkesdansarutbildningen kan i flera avseenden jämföras med högre konstnärlig utbildning. Det är en utbildning som färdigutbildar och syftar till att eleverna efter utbildningen ska kunna verka i det professionella danslivet. De argument som anförts när det gäller lärarkårens sammansättning inom högre konstnärlig utbildning har relevans också för dansutbildningen. För att dansarutbildningen ska nå internationell klass behövs lärare som har rätt kompetens. Skolan måste, precis som andra konstnärliga utbildningar på toppnivå, se till att utbildningen i innehåll och pedagogik präglas av en balans mellan kontinuitet och konstnärlig förnyelse. Stor vikt behöver läggas vid att följa den internationella utvecklingen. För att underbygga dessa högt ställda krav måste lärarstrukturen vara mer flexibel än den nuvarande. Mitt förslag: En fri meritvärdering och kompetensprövning ska tillämpas vid tillsättning av danslärare. Vid tillsättning av lärare ska stor vikt läggas vid yrkeskompetens och pedagogisk förmåga. Pedagogisk förmåga kan förvärvas både genom formell utbildning och i arbetslivet. En formell danspedagogisk utbildning kan antas främja den pedagogiska förmågan, men väl styrkt pedagogisk skicklighet inom dans bör vara ett viktigare anställningsvillkor än en formell lärarutbildning. Det är absolut nödvändigt att lärarna har egen aktuell erfarenhet som yrkesdansare inom klassisk balett eller modern dans. Yrkeserfarenheten måste vara relevant för ämnet, aktuell och på en hög nivå. Det är också viktigt att danslärarna har förmågan att utvärdera och kritiskt granska sin undervisning. Den undervisande personalens samlade erfarenheter bör vara mångfasetterade och spegla det internationella danslivet. Mitt förslag: Lärarna i dans ska kunna anställas för en begränsad period av . En sådan anställning bör kunna förnyas så att den sammanlagda anställningstiden omfattar högst . Förutsättningarna inom konstnärlig högre utbildning och dansutbildning är i hög grad jämförbara när det gäller behovet av konstnärlig förnyelse. Likartade anställningsvillkor bör därför gälla för lärare i dans som för lärare inom högre konstnärlig utbildning. En förutsättning för att skolan ska kunna följa med i den konstnärliga utvecklingen är dels att lärarkåren kontinuerligt förnyas, dels att en stor andel av lärarna även är professionellt aktiva. Dansarskolan behöver ges möjlighet och resurser att korttidsengagera gästlärare för att tillföra undervisningen nya impulser, både från det svenska och internationella danslivet. I syfte att främja den konstnärliga förnyelsen bör skolan sträva efter en betydande andel visstidsanställda lärare i dans. Vidare bör skolan sträva efter att lärarna kombinerar lärarrollen med ett aktivt yrkesliv. Deltidsanställning underlättar lärarnas anknytning till yrkeslivet. bör en viss kontinuitet säkras med hjälp av en mer beständig kärna bestående av skolledning och en mindre grupp lärare i dans. Dessa lärare måste dock återkommande erbjudas fortbildning. 9.3.3Ett arbetsår anpassat till dansen Inom skolväsendet tillämpas normalt ferietjänster. En ordning med semestertjänster skulle underlätta organiseringen av en effektiv dansarutbildning. För att nå internationell klass måste eleverna ha möjlighet till kontinuerlig träning. Det innebär att eleverna har behov av coachning utanför lektionstid, och delar av sommarlovet. Vidare ska viss fortbildningsverksamhet förekomma inom den nya organisationen. Därför föreslår jag en ordning där danslärarnas arbetstid är reglerad som sedvanlig årsarbetstid och semester. 9.3.4Möjlighet att träffa avtal med kommunerna Mitt förslag: Dansarskolan ska ges möjlighet att träffa avtal med en kommun om att kommunen ska svara för undervisningen i andra ämnen än dans. Sådana avtal ska även kunna träffas med en fristående skola som har rätt att sätta betyg. Den nya myndigheten för dansarutbildning – Dansarskolan – är skapad för att tillgodose kravet på en yrkesdansarutbildning som håller hög internationell kvalitet. Det är angeläget att samla kompetensen inom dansarutbildningen i en gemensam organisation. Inom ramen för de aktuella utbildningarna – både på grundskole- och gymnasienivå – ska emellertid även ske undervisning i andra ämnen än de som har direkt samband med dansarutbildning. Myndigheten kommer att ha svårt att i alla avseenden tillhandahålla nödvändig lärarkompetens, lokaler och utrustning för sådan utbildning. Det är dessutom fråga om små elevgrupper, vilket ytterligare försvårar saken. Det talar för att myndigheten bör ha möjlighet att samverka med de kommuner där utbildningarna kommer att anordnas. Inom andra utbildningsområden förekommer att en statlig huvudman träffar avtal med den kommun där en viss undervisning ska ske om hela eller delar av undervisningen. Det framstår som en lämplig lösning även för de delar av dansarutbildningarna som inte avser undervisning i dans. förekommer förberedande dansutbildning i , och . (Utbildningen i är under avveckling). Yrkesdansarutbildningen på gymnasienivå sker i . Elevantalet i kan förväntas vara tillräckligt stort för att ge ett tillräckligt underlag för att skolan ska kunna anställa lärare även i de flesta teoretiska ämnen. Däremot är antalet elever i och förmodligen för få för att detta ska vara möjligt. Istället bör det finnas möjlighet för Dansarskolan att genom avtal sörja för en god lärarförsörjning i de teoretiska undervisningen på alla orter. Dansarskolan ska därför ha möjlighet att träffa avtal med de kommuner där utbildning sker om att kommunen ska svara för viss undervisning för myndighetens räkning. På motsvarande sätt ska sådana avtal även kunna träffas med en fristående skola. Det förutsätter dock att den fristående skolan har rätt att sätta betyg (se 1 a kap. 7 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor). 10 Dimensionering och rekrytering Den professionella dansen omfattar ett fåtal verksamma utövare. Arbetsmarknadsbehovet av dansare, i kvantitativa termer, är ytterst marginellt. En kartläggning av dansarnas arbetsmarknad görs i kapitel 4. Däremot kan dansen ses i en vidare kulturpolitisk dimension, där en ambition är att stärka dansen som konstart. Sambanden med kulturpolitiken redovisas i kapitel 5. Dansarskolan bör verka som en positiv utvecklingskraft i den svenska danssektorn och utbilda dansare av högsta internationella klass. Mot bakgrund av arbetsmarknadens behov bör dock dimensioneringen av utbildningen vara begränsad. Dansen är både en fysisk och intellektuell konstart. Kroppens förutsättningar förändras i olika takt hos pojkar och flickor och mellan olika individer. Utvecklingen av ett konstnärligt förhållningssätt är en individuell process som i hög grad beror på personlig mognad. Lärandet måste därför anpassas till de enskilda individernas förutsättningar. Storleken på dansgrupperna är ett grundläggande problem vid den gymnasiala yrkesdansarutbildningen. För att utbildningen ska nå den nivå som krävs för att avgångseleverna ska vara internationellt konkurrenskraftiga måste undervisningen i högre grad individualiseras och lärartätheten öka. Mindre klasser vid Yrkesdansarutbildningen Mitt förslag: Utbildningen dimensioneras för 66 elever på gymnasienivå och för 280 elever på grundskolenivå. En utbildning till yrkesdansare som ska leda till elitnivå omfattar med nödvändighet få elever. Antalet intresserade elever är jämförelsevis litet och de som är lämpade är än färre. Om det i ska finnas en internationellt konkurrenskraftig dansarutbildning krävs, att dessa få elever ges extraordinära förutsättningar att utveckla sin talang. utgör huvuddelen av finansieringen till yrkesdansarutbildningen av ersättning som betalas per elev. Utöver det statliga grundbidraget finansieras utbildningen dels genom en statlig ersättning som utgår per elev, dels genom interkommunal ersättning. Konstruktionen gör att Kungliga nu av ekonomiska skäl ges incitament att ha fyllda klasser (32 elever), även om inte alla intagna elever har de förutsättningar för yrket som krävs. Detta medför att den generella nivån på utbildningen sänks och att de talangfulla eleverna inte får den individuella coachning som krävs för att nå högsta nivå. Kungliga har i diskussioner med utredningen framfört att om kvalitetskraven ska kunna nås bör klasserna, allt annat lika, bli mindre. Jag föreslår att utbildningen på gymnasienivå begränsas till totalt 66 elevplatser fördelade på tre årskurser. Det innebär en minskning med närmare en tredjedel. Fördelningen av elevplatser mellan årskurser bör kunna vara flexibel och i huvudsak ske med utgångspunkt i erfarenhetsmässigt bortfall av elever under de tre årskurserna. bör den totala undervisningsvolymen bibehållas, vilket möjliggör en individualisering av undervisning . Jag föreslår att resurstilldelningen för dansutbildningen på gymnasienivå i huvudsak görs oberoende av antalet närvarande elever och en totalram beräknas med utgångspunkt i det teoretiska antalet elevplatser. På grundskolenivå finns 280 statsbidragsfinansierade platser1. Det har inte framkommit några skäl att föreslå förändringar 1 Exklusive de platser som finns i där utbildningen är under avveckling. vad gäller omfattningen, den nuvarande dimensioneringen på grundskolenivå tycks väl avvägd. kommer många elever som studerar på Kungliga i från övriga landet. Förutom eleverna från de förberedande utbildningarna i och söker också elever från andra dansutbildningar till skolan. av eleverna på yrkesdansarutbildningen kommer utifrån landet och söker boende i . Många av gymnasieeleverna är inackorderade hos privatpersoner. Inackorderingen kan medföra problem som ligger utom skolans kontroll. Hyresvärdarna är mer eller mindre seriösa och korta hyreskontrakt innebär flera flyttar . Av de elever som valt att hoppa av utbildningen anger flera som skäl en ohållbar boendesituation och en svår hemlängtan. Skolan ser också att eleverna har svårigheter när det gäller att ansvara för det egna hushållet. Eleverna har långa dagar och i realiteten sex dagars arbetsvecka. När träning och läxor är gjorda finns inte mycket tid över. Att till exempel odla sunda matvanor är särskilt viktigt inom en så fysiskt krävande konstform/idrott. Elever, föräldrar och personal har i flera sammanhang framfört önskemål om att ett elevhem knyts till Kungliga . Mot denna bakgrund har utredningen valt att titta närmare på förutsättningarna för att inrätta ett elevhem.2 2 Detta avsnitt är en sammanfattning av situationen såsom den beskrivs i flera dokument, ex. utbildningsförvaltningens tjänsteutlåtande Dnr 06-421/302, Dnr 403-146/2006, Dnr 2006- 183-420, svar på denna utrednings enkät från KSB, hemställan om översyn av yrkesdansarutbildningen från KSB till departementet. Andra utbildningar med elevhem Många länder med välrenommerade dansutbildningar har en skola för blivande yrkesdansare där eleverna erbjuds såväl allmän utbildning som dansutbildning och även en möjlighet till boende. En sådan framgångsrik skola är i . I kapitel 3 och bilaga 4 finns en sammanställning över balettskolor i andra länder. Systemet med internatskolor är inte en del av den svenska utbildningstraditionen som det är i andra länder. Men även här finns exempel på liknande lösningar, dels på flera så kallade riksidrottsgymnasier, dels på de tre riksinternaten. Specialidrott inrättades som eget ämne på så kallade riksidrottsgymnasier. Dessa gymnasier har riksintagning och en medveten elitidrottsprofil. Några av riksidrottsgymnasierna har elevhemsverksamhet, t.ex. Löpargymnasiet i . Löpargymnasiet är knutet till i . Ungefär 30 elever studerar på Löpargymnasiet och bor på det elevhem som skolan driver. Frukost och middag serveras fem respektive . Löpargymnasiet har löst behovet av tillgänglighet till vuxna på flera sätt. För det första har tränare/lärare sina arbetsplatser på elevhemmet. De arbetar i skift vilket innebär att en tränare/ lärare är närvarande några kvällar . finns dessutom en lärare i matematik/fysik på plats för läxläsningshjälp. Skolan rekommenderar eleverna att åka hem men erbjuder en möjlighet för dem som är hemmahörande långt bort att bo kvar, dock utan ordnade måltider eller tillgång till personal. Vid inflyttning skriver eleverna på ett kontrakt med elevhemmets förhållningsregler. Till exempel gäller nolltolerans mot droger och alkohol. Dessutom har varje elev ett eget hyreskontrakt med tre månaders uppsägningstid. SOU 2009:27 Dimensionering och rekrytering Kostnader för elevhemsverksamhet vid Löpargymnasiet /mån/elev (10 mån/år) /mån/elev /läsår/elev /år betalas av kommunen I finns tre så kallade riksinternatskolor. Det är Lundsbergs skola, Humanistiska samt Grennaskolan. Skolorna profilerar sig på olika sätt men gemensamt är att de bedriver internatverksamhet. har staten subventionerat utlandssvenskars internatkostnad på de tre riksinternaten. uppgick detta bidrag till per elev och läsår. Elevavgiften för riksinternateleverna uppgår till cirka 105 000–per läsår.3 Avgiften finansierar, förutom mat, boende och lokalvård, även ett rikt utbud av fritidsaktiviteter inklusive fritidsledare. Grennaskolan får här exemplifiera Riksinternatskolornas verksamhet. Grennaskolan har 125 internatelever varav 17 elever studerar på högstadiet. Skolan har fem elevhem med 25–30 elever på varje hem. Pojkar och flickor bor separerade från varandra. På alla elevhem finns det en så kallad husmor eller husfar i tjänst mellan och dagen därpå. Dessutom finns en lärare som hjälper till med läxläsning tillgänglig under veckokvällar. Högstadiebarnen är samlade i ett hus där det alltid finns personal, även . De personer som anställs som husmor och husfar har olika bakgrund såsom t.ex. sjuksköterska, förskollärare, militär och präst. Elevavgiften för internatet vid var år per elev och läsår.4 3 , avgiften varierar något beroende på om eleven är utlandssvensk eller hemmasvensk. Enligt 4 kap. 7 § skollagen har hemkommunen ansvaret för att ge ekonomiskt stöd till de elever inom det offentliga skolväsendet som behöver inackordering. Elever utanför det offentliga skolväsendet (ex. fristående gymnasieskolor och riksinternatskolor) kan få statligt inackorderingstillägg från , . I avsnitt 10.6 beskrivs förutsättningarna för studiefinansiering närmare. Ett elevhem knutet till dansutbildningen Mitt förslag: Ett elevhem bör inrättas och knytas till dansutbildningen i . Möjligheten till boende på hemmet bör omfatta elever från årskurs sju i till sista årskursen vid yrkesdansarutbildningen. För att uppnå högsta möjliga klass på yrkesdansarutbildningen måste hela utgöra rekryteringsbas. Skolan får inte gå miste om talanger på grund av praktiska eller ekonomiska hinder. Dessutom finns det sociala skäl till inrättandet av ett elevhem. När det gäller högstadiebarnen finns ingen annan rimlig lösning om skolan ska kunna ta ett socialt ansvar. Ett ordnat boende kan även när det gäller gymnasieungdomarnas välbefinnande lösa flera problem, praktiska som sociala.