sou · GWB3130 · 2009-01-01 00:00:00 — ningen enligt 4 kap. 1, 2 och –körträning enligt 4 kap. 3 §, –utbildningens längd enligt –anordnande av prov enligt 1, 2 och 4 §§, –provs omfattning och utformning, 3. innehållet i fortbildningen och utbildningens längd enligt 4. yrkeskompetensbevis och gemenskapskod enligt 6 kap. 1 §, 5. godkännande av andra bevis om yrkeskompetens än de som anges i 6 kap. 1 och 2 §§ och som innehas av förare som inte är medborgare i en stat inom EES men som är anställd eller anlitad av ett företag som är etablerat inom EES, 6. ansökan om och förutsättningar för tillstånd att bedriva utbildningsverksamhet enligt 8 kap. 2 §, 7. förändringar i utbildnings- verksamheten som ska anmälas till tillsynsmyndigheten enligt 9 kap. 3 §, och 7. tillsyn. verksamheten som ska anmälas till tillsynsmyndigheten enligt 9 kap. 3 §, och 8. tillsyn. Denna lag träder i kraft . Transportstyrelsen.Denna förordning träder i kraft den 19 januari 2013.Körkortsbehörighet med före- skrift som avses i 49 § får bytas ut mot körkortsbehörighet utan sådan föreskrift, när körkorts- havaren har fyllt 18 år.Fråga om utbyte av behörighet enligt första stycket prövas efter ansökan av kör- kortshavaren av i det län, där han är folkbokförd eller, om han ej är folkbokförd i landet, av den länsstyrelse som har meddelat körkorts- tillståndet. Närmare föreskrifter om sådant utbyte meddelas av förordning om ändring i militära vägtrafikkungörelsen (1974:97) Härigenom föreskrivs i fråga om militära vägtrafikkungörelsen (1974:97) dels att i 48 § ordet körkort ska bytas ut mot behörighet, dels att i 49 § orden körkort med behörigheten B utfärdas ska bytas ut mot körkortsbehörighet kategori B beslutas, dels att i 50 § orden körkort med behörigheten B ska bytas ut mot körkortsbehörighet kategori B, dels att 53 § ska ha följande lydelse. 53§ Körkort med föreskrift som avses i 49 § får bytas ut mot kör- kort utan sådan föreskrift, när körkortshavaren har fyllt . Fråga om utbyte av körkort enligt första stycket prövas efter ansökan av körkortshavaren av i det län, där han är folkbokförd eller, om han ej är folkbokförd i landet, av den länsstyrelse som har meddelat körkortstillståndet. Närmare föreskrifter om sådant utbyte meddelas av . förordning om ändring i sekretessförordningen (1980:657) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretessförordningen (1980:657) att i sekretessförordningen 1 a § ordet körkort ska bytas ut mot körkortsbehörighet och förarbehörighet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1988:890) om bilstöd Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1988:890) att i 12 § ordet körkort ska bytas ut mot körkortsbehörighet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1990:1156) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1990:1156) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg att i 9 § orden körkort med behörigheten B ska bytas mot körkortsbehörighet kategori B. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i vägtrafikförordningen (1995:137) för den kommunala organisationen för räddningstjänst under utbildning och höjd beredskap Härigenom föreskrivs i fråga om vägtrafikförordningen (1995:137) för den kommunala organisationen för räddningstjänst att i 19 § orden körkort med behörigheten B ska bytas ut mot körkortsbehörighet kategori B. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1996:382) med länsrättsinstruktion Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1996:382) med länsrättsinstruktion att i 20 § orden körkort, körkortstillstånd eller traktorkort ska bytas mot körkortsbehörighet, körkorts- tillstånd eller förarbehörighet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1998:978) om trafikskolor Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1998:978) om trafikskolor dels att 3 § ska upphöra att gälla, dels att 5, 9, 10 och 12 §§ ska ha följande lydelse. Intyg om en sökande med Intyg om en sökande med folkbokföringsort eller, om han folkbokföringsort eller, om han inte är folkbokförd i landet, av inte är folkbokförd i landet, av polismyndigheten på den ort där där han vistas. finner att ett tillstånd för finner att ett tillstånd för trafikskola eller ett godkän- trafikskola eller ett godkän- nande som trafiklärare bör åter- kallas, ska myndigheten anmäla detta till Transportstyrelsen. medborgare i en annan stat medborgare i ett annat stat inom samarbetsområdet (EES) eller i samarbetsområdet (EES) eller i behörighet att arbeta som trafik- eller trafikskolechef i någon av dessa stater, kan efter ansökan få godkännande för detta yrke. Transportstyrelsen skall vid prövningen beakta den utbildning eller yrkeserfarenhet som sökanden har skaffat sig i någon av dessa stater. Transportstyrelsen skall meddela ytterligare föreskrifter om godkännande samt om prövotider, lämplighetsprov och yrkesverksamhet. Transportstyrelsens beslut i ärenden om godkännande skall fattas från ansökningsdagen. kan efter ansökan få godkännande som trafiklärare. Transportstyrelsen ska vid prövningen beakta den utbild- ning eller yrkeserfarenhet som sökanden har skaffat sig i någon av dessa stater. Beslut i ett sådant ärenden ska fattas från ansökningsdagen. Bestämmelserna i 3 och 4 §§ lagen (1998:493) om trafikskolor gäller inte för en person som har flyttat till för att arbeta tillfälligt som trafiklärare om personen är medborgare i ett annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i och är lagligen etablerad som trafiklärare i ett sådan stat. 1. om trafikskolor, 2. om utbildningen vid trafik- meddelas av Transportstyrelsen. 3. om villkoT Tr som uppfyllda för godkännande enligt kvalifikationer enligt 10 § andra stycket, 4. i övrigt för verkställigheten av lagen (1998:493) om trafik- skolor och av denna förordning. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1999:1134) om belastningsregister att i 10 § orden körkort, traktorkort ska bytas ut mot körkortsbehörighet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1999:1135) om misstankeregister Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1999:1135) om misstankeregister att i 3 § och 7 § orden körkort, traktorkort ska bytas ut mot körkortsbehörighet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister Härigenom föreskrivs att i fråga om förordningen (2001:650) om vägtrafikregister att i 4 kap. 1 § 2 b orden giltigt körkort ska bytas ut mot giltig körkortsbehörighet, att i 5 kap. 6 § 1 orden körkort eller traktorkort ska bytas ut mot körkortsbehörighet och att i 5 kap. 6 § 2 orden körkort får utfärdas ska bytas ut mot körkortsbehörighet får beslutas. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet att i 3 kap. 6 § orden utfärdande av körkort ska bytas ut mot beslut om körkortsbehörighet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten att i 3 § ordet körkort ska bytas mot körkorts- behörighet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare m.m. att i 2 kap. 2 § 5 ordet körkort ska byta ut mot körkortsbehörighet. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2007:1470) om yrkesförarkompetens Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:1470) om yrkesförarkompetens att i 2 kap. 5 § orden körkort med förar- behörighet ska bytas ut mot körkortsbehörighet. Denna förordning träder i kraft . (dir. 2006:119) (dir. 2007:128 och dir. 2008:76), se bilagorna 1, 2 och 3. Enligt de ursprungliga direktiven avser det huvudsakliga uppdraget att se över körkorts- författningarna och med dem sammanhängande författningar. Det poängteras att regleringen av körkortsområdet – som berör allmänheten i stor utsträckning – bör vara tydlig och lättöverskådlig. Begrepp och definitioner bör vara enhetliga och de möjligheter som finns att förenkla, förtydliga och samordna bestämmelserna på området bör tas tillvara. Utredaren ska också analysera det tredje körkortsdirektivet och lämna de förslag som krävs för att genomföra direktivet i . Utredaren ska vidare följa det arbete som pågår för att genomföra yrkesförardirektivet, särskilt ska de konsekvenser som rör de nya körkortsbehörigheterna och behörighetskraven analyseras. Ytterligare frågor som ska övervägas är rutinerna vid den regelbundna förnyelsen som sker av körkort för svenskar som bor permanent i ett annat land samt frågor om utbyte av körkort utfärdade i ett land utanför EES. Utredaren ska vidare analysera ett förslag från om ändring i prövotidsreglerna. har också på regeringens uppdrag lagt fram vissa förslag till förbättringar av dagens system för läkares skyldighet att till anmäla personer som av medicinska skäl är uppenbart olämpliga att köra körkortspliktigt fordon. Det ingår i utredarens uppdrag att se över systemet för läkares anmälnings- skyldighet. Tilläggsdirektiven (dir. 2007:128) ger utredaren i uppdrag att, mot bakgrund av yrkesförardirektivet, analysera om det är lämpligt med en sänkning av åldersgränsen för att framföra fordon avsedda för persontransport i körkortskategori D vid förvärvsmässig trafik. Även åldersgränsen för taxiförare ska behandlas i detta sammanhang. Utredaren ska enligt tilläggsdirektiven (dir. 2008:76) beakta de förslag som lämnades av alkolåsutredning (dir. 2007:157) och med hänsyn härtill lämna de författningsförslag som kan behövas. Utredaren ska också behandla frågan om hur personer med alkoholproblem skulle kunna få alkolåsvillkor för körkort utan att de har kört onyktra. Utredningens arbete har bedrivits i form av en enmansutredning och inleddes . Arbetet har skett i nära samarbete med experterna. Genomgående används termerna utredningen och vi i detta betänkande. Under arbetets gång har utredningen tidigare till regeringen överlämnat delbetänkandet Släpvagnskörning med B-körkort – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? (SOU 2007:33). 1.3Överlämnade framställningar till utredningen Regeringen har till utredningen överlämnat de fram- ställningar som refererats till ovan rörande ändring i reglerna om prövotid och läkares anmälningsskyldighet samt två andra ärenden. En begäran från Länsstyrelsernas arbetsgrupp för körkort och yrkestrafik (LAKY) om ändring av forumregeln i 10 kap. 4 § körkortslagen (1998:488) och en begäran från om ändring i lagen (1998:493) om trafikskolor och förordningen (1998:978) om trafikskolor. En framställan har därefter över- lämnats från regeringen som rör avräkning av spärrtid. Regeringen har överlämnat en promemoria från om möjlighet att besluta om alkolås som villkor för körkortsinnehav. Framställningarna behandlas av utredningen i anslutning till de avsnitt i betänkandet som de tillhör. De bestämmelser som utredningen ska se över återfinns huvudsak- ligen i körkortslagen (1998:488), KKL, körkortsförordningen (1998:980), KKF, lagen (1998:493) om trafikskolor och förord- ningen (1998:978) om trafikskolor. har med stöd av dessa författningar utfärdat kompletterande föreskrifter. Ett flertal andra författningar har samband med körkortsförfattningarna, t.ex. lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, LDEF, och förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner, FDEF, i vilka flertalet definitioner på fordonsområdet finns samlade. Lagen (1999:877) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter med tillhörande förordning har varit föremål för utredning, vilken presenterats i betänkandet Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling (SOU 2005:45). Lagstiftningsarbetet har pågått i avseende vissa av de frågor som behandlade. En proposition överlämnades till – prop. 2008/09:60 – Säkra förare på moped, snöskoter och terräng- hjulingar. En ny lag om yrkesförarkompetens – lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens – trädde i kraft och började tillämpas . Utredningen har under arbetets gång följt det pågående lagstiftningsarbetet på ovan nämnda områden. 2.2Behovet av en generell översyn Behovet av en översyn av körkortsförfattningarna beror dels på att vissa tillämpningsproblem har uppstått sedan lagstiftningen tillkom, dels att det tredje körkortsdirektivet innebär att vissa nya bestämmelser måste införas. Utredningen ska också analysera vissa specifika frågor. Körkortsförfattningarna berör ett stort antal människor. Det finns t.ex. närmare 5 850 000 innehavare av körkort med behörigheten B i , dvs. mer än hälften av landets invånare. , länsstyrelserna och förvaltningsdomstolarna är de tillämpande myndigheterna på området. Som exempel kan nämnas att länsstyrelserna återkallar 32 000 körkort . hanterar cirka 85 000 diarieförda ärenden förknippade med körkort och cirka 600 000 automatiska ärenden bestående av grundhandlingar som resulterar i ansökan om utfärdande av körkort. 4 000 000 blanketter utfärdas och avser bl.a. körkortstillstånd, underrättelser till och godkännande av handledare. Cirka 500 personer arbetar med körkortsfrågor på och cirka 270 personer hanterar verksamheten på de 21 länsstyrelserna. Trafikskolor och andra utbildare är också direkt berörda av regelverket i sin dagliga verksamhet. Det finns cirka 700 godkända trafikskolor i . Genom det tredje körkortsdirektivet har det inom EU tagits ett ytterligare steg i harmoniseringen på körkortsområdet. Det tredje körkortsdirektivet syftar till att den fria rörligheten underlättas för fordonsägare inom EU, att trafiksäkerheten förstärks och att möjligheterna till bedrägeri med bl.a. körkortshandlingar minskar. Ledorden för lagöversynen enligt våra utredningsdirektiv är att förenkla, förtydliga och samordna. Utredningen anser att det är av stor vikt att den enskilde direkt ur lagen ska kunna utläsa det som gäller. Inarbetade begrepp bör dock inte ändras i onödan. Otidsenliga regler ska tas bort. Tillämpningsproblem som har noterats i lagstiftningssammanhang på området ska, om de fortfarande har aktualitet, följas upp. Ett EG-direktiv är enligt artikel 249 i EG-fördraget bindande för medlemsstaterna vad gäller de mål som ska uppnås och den tidsfrist inom vilken direktivets föreskrifter ska genomföras nationellt. Medlemsstaterna disponerar själva över form och tillvägagångssätt för genomförandet. De är inte bundna av direktivets terminologi eller systematik, om det avsedda resultatet kan uppnås på något annat sätt. Härigenom kan ett direktiv införlivas i respektive medlemsstats rättsordning genom en lagstiftningsteknik som är ändamålsenlig och välkänd för respektive stat. Direktiv används för att åstadkomma en harmonisering eller tillnärmning av lagstiftningen inom Gemenskapen. Medlemsstaterna är genom EG- fördragets artikel 10 skyldiga att se till att de nationella bestämmelserna står i överensstämmelse med direktivet vid utgången av den i direktivet angivna tiden för genomförandet. Efter den tidpunkten kan en enskild person mot en medlemsstat åberopa sin rätt enligt ett direktiv även om detta inte alls har genomförts nationellt eller om det har genomförts på felaktigt sätt. Om direktivet syftar till att skapa rättigheter för enskilda ska dessa få kännedom om sina rättigheter och i förekommande fall ha en möjlighet att göra dem gällande vid nationella domstolar. EG- domstolen har godtagit fast nationell domstolspraxis som metod för ett korrekt genomförande.TPF1FPT Däremot har domstolen upprepade gånger slagit fast att förvaltningspraxis, som kan ändras av myndigheterna efter eget gottfinnande och som inte offentliggörs i tillräcklig utsträckning, inte kan anses utgöra ett giltigt genomförande av de skyldigheter som följer av fördraget.TPF2FPT Att införlivandet sker genom tillämpningsföreskrifter, vilka antas med stöd av ett bemyndigande i införlivandelagstiftningen, kan enligt domstolen också under vissa villkor vara tillräckligt för att införlivande ska ha skett.TPF3FPT Man kan särskilja två sorters direktiv eller direktivbestämmelser; fullharmoniseringsdirektiv och minimiharmoniseringsdirektiv. Det nationella handlingsutrymmet i fullharmoniseringsdirektiv eller vid sådana delar av ett direktiv är av förklarliga skäl inte stort. 1TP PT Se Mål C/363/85, Kommissionen mot . PT Se bl.a. dom av , kommissionen mot , 168/85, Rec. PT Se dom av i mål nr C-339/87, kommissionen mot , Rec. p 6–8 och 29. minimibestämmelser har lagstiftaren nationellt i stället ett större spelutrymme att ta ställning till olika alternativ. Den gemensamma marknaden enligt EG-fördraget kräver en gemensam politik på flera områden. Den kräver också att hinder för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital avvecklas och att etableringsfrihet råder liksom att konkurrensen inte snedvrids. Gemensamma körkortsbestämmelser är en grundläggande förutsättning för den gemensamma transportpolitiken inom EU. Harmoniserade körkortsbestämmelser bidrar till att förbättra trafiksäkerheten och underlättar den fria rörligheten för människor som bosätter sig i en annan medlemsstat än den som utfärdat körkortet. Individernas fria rörlighet och etableringsfrihet gynnas av att körkort erkänns ömsesidigt av medlemsstaterna. Inom EU har körkortsbestämmelser varit föremål för harmonisering genom direktiv då det första körkortsdirektivet beslutades.TPF4FPT Det första körkortsdirektivet innebar ett första steg i ett långsiktigt arbete för att harmonisera körkort inom EU och byggde bl.a. på slutakten till vägtrafik- konventionen som upprättades i på . Det första körkortsdirektivet innehöll bl.a. bestämmelser om att ett körkort enligt gemenskaps- mall skulle införas, att de nationella körkorten skulle erkännas ömsesidigt av medlemsstaterna och att körkorten skulle bytas ut när körkortshavaren hade bosatt sig permanent i en annan medlemsstat än den som utfärdat körkortet eller hade förlagt sin arbetsplats dit. Det första körkortsdirektivet ersattes 1991 av det andra körkortsdirektivet.TPF5FPT Genom det andra körkortsdirektivet fortsatte harmoniserings- arbetet. Gemenskapsmallen för körkort ändrades, kravet på utbyte av körkort bosättning i annan medlemsstat ersattes av en möjlighet för en körkortshavare att begära ett utbyte, nya minimikrav för fysisk och psykisk lämplighet formulerades m.m. 4TP PT Se rådets första direktiv av om införande av ett gemenskapskörkort, (80/1263/EEG), EGT L 375, 31.12.1980, s. 1–15. 5TP PT Se rådets direktiv av om körkort, (91/439/EEG), EGT L 237, 24.8.1991, s. 1. ersattes det andra körkortsdirektivet av det tredje körkortsdirektivet, och rådets direktiv /126/EG av om körkort. När Kommissionen föreslog att ett nytt körkortsdirektiv skulle antas, motiverades det på bl.a. på följande sätt. av EU:s invånare (ca 200 miljoner personer) har ett giltigt körkort. Ett stort antal av körkorts- innehavarna gör gränsöverskridande resor till andra medlemsstater av privata eller arbetsrelaterade skäl. Det är i detta sammanhang paradoxalt att den fria rörligheten för förare inom EU ännu inte är helt genomförd. En rättslig osäkerhet råder hos många EU-medborgare som flyttar till ett annat medlemsland om deras rättigheter och skyldigheter på grund av t.ex. olika giltighets- perioder för körkorten eller olika bestämmelser om läkarundersök- ningar. För att genomföra en fullständigt gemensam marknad, vilket är ett mål som rådet satt vid den s.k. Lissabonagendan, krävs det att krafttag sker på körkortsområdet så att den fria rörligheten för körkortshavare slutligen blir genomförd. Mer än 80 olika modeller av körkort med olika giltighetstider finns inom EU. I vissa länder används körkortet även som ID-handling. Förfalskningsskydd är en fråga som efter terroristattackerna i har fått stor vikt. Körkortsbestämmelserna har dessutom en viktig inverkan på trafiksäkerheten. Mer än 40 000 personer dör inom EU i trafikolyckor. Direktivets bestämmelser förväntas också stärka trafiksäkerheten inom EU. De tre viktigaste skälen till att lägga fram det tredje körkortsdirektivet anges av Kommissionen vara: att minska förfalskningsmöjligheterna, att garantera fri rörlighet för EU-medborgare och att bidra till en ökad trafiksäkerhet genom bl.a. nya och ändrade körkortskategorier och genom att stärka principen om stegvis tillträde till tyngre fordon.TPF6FPT Genomförandet av det tredje körkortsdirektivet i dess helhet ingår i denna utrednings uppdrag. Det tredje körkortsdirektivet har bl.a. till syfte att ytterligare undanröja skillnader mellan medlems- staternas körkortsbestämmelser. Det ska ske genom ömsesidigt erkännande av körkort utfärdade i en medlemsstat, harmonisering 6TP PT Se Memo av Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för energi och transport, Driving licences: ensuring security, safety and free movement. av bestämmelser om hur ofta körkort ska förnyas, åtgärder till skydd mot förfalskning av körkort, minimikrav för utfärdande av körkort m.m. En ny gemenskapsmodell för körkort ska ersätta den nu befintliga modellen och vissa nya körkortskategorier införs och vissa underkategorier som har varit frivilliga blir obligatoriska. I det tredje körkortsdirektivet finns både bestämmelser som kan sägas tillhöra gruppen fullharmoniseringsbestämmelser, t.ex. avgränsningen av de olika körkortskategorierna, och bestämmelser som kan sägas tillhöra kategorin minimikrav, exempelvis avseende vilka krav som ska ställas på förarprövare. En ny myndighet kommer att påbörja sin verksamhet (se prop. 2008/09:31 om Transportstyrelsen och dess verksamhet). Myndigheten kommer att heta Transportstyrelsen och ska ha sitt huvudkontor i . Myndighetens huvud- verksamhet ska vara normgivning, tillståndsgivning och tillsyn på transportområdet. Största delen av och länsstyrelsernas verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet kommer att ingå i den nya myndigheten. Sannolikt kommer länsstyrelsernas verksamhet att övergå , men det är när detta betänkande skrivs inte helt klart. Inrättandet av den nya myndigheten påverkar utredningens förslag, särskilt såvitt avser de delar som behandlar bemyndiganden och överklaganden. I betänkandet använder vi både myndighetsnamnen och Transportstyrelsen beroende på om vi behandlar förhållanden som har gällt eller sådant som vi föreslår ska gälla efter . Körkortslagens första kapitel har rubriken och innehåller övergripande definitioner och hänvisningar till regler i andra författningar. Första paragrafen fick sin lydelse när lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, LDEF, infördes, se prop. 2000/01:95 Lag om vägtrafikregister m.m. De materiella ändringar som då gjordes innebar att punkterna 3 och 4 i 1 § lades till, dvs. att lagen innehåller bestämmelser om körkortstillstånd samt en förklaring till det begreppet och att lagen innehåller bestämmelser om körkortshavare, varmed avses den som har körkortstillstånd eller körkort. Körkortslagens bestämmelser är omfattande och kommer genom det tredje körkortsdirektivet att ytterligare utökas med bl.a. regler om nya behörigheter och nya åldersgränser. Det är en lagstiftning som riktar sig till både enskilda och myndigheter. I samband med att den nuvarande körkortslagen infördes uttalades i prop. 1997/98:124 Ny körkortslag bl.a. att den vägledande principen var att den enskilde skulle kunna finna de viktigaste bestämmelserna i lagen medan de bestämmelser som reglerade administrativa bestämmelser för myndigheter och mellan myndigheter borde samlas i förordningen.TPF1FPT Detta synsätt har vi anslutit oss till.