sou · GXB319 · 2009-02-24 00:00:00 — Personer som ordnat boende på egen hand asylansökan prövats har rätt till ersättning under efter det att uppehållstillstånd beviljats. Därefter omfattas inte längre personen av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. och ansvaret övergår till kommunen där personen vistas. Det är angeläget att den som beviljas uppehållstillstånd har givits nödvändiga förutsättningar och incitament för att kunna till- godogöra sig introduktionen och snabbt kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det bör därför utredas vilka förändringar inom mottagandet som kan bidra till att bosättning sker där det finns förutsättningar för en ändamålsenlig introduktion och möjlighet till egenförsörjning. I detta sammanhang ska bland annat behovet av ökade informationsinsatser om tillgång till bostäder, arbete och utbildning på olika orter och effekterna av sådana insatser analyse- ras med utgångspunkt från de uppdrag olika myndigheter har att lämna sådan information. De som inte beviljas uppehållstillstånd förväntas acceptera ett sådant beslut och lämna landet. När så inte sker riskeras i förläng- ningen trovärdigheten och hållbarheten i asylsystemet. Tiden från ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut till utresa kan vara lång. Nuvarande ordning för mottagandet av asylsökande bör därför ses över i syfte att stärka förutsättningar för ett snabbt åter- vändande efter lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. Särskilt bör orsaker, inklusive incitamentsstrukturer, till att åter- vändande dröjer långt efter lagakraftvunnet beslut belysas. Mottagandet av asylsökande är reglerat i flera olika författningar som dessutom har ändrats vid ett flertal tillfällen. Det är svårt att få en samlad överblick över regleringen av mottagandet. En fullstän- dig författningsteknisk och språklig översyn är därför nödvändig. har i en skrivelse till regeringen (dnr UD2005/62031/MAP) anfört att bestämmelsen i 22 § tredje stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. inte är anpassad till den införda tvåpartsprocessen i allmän förvaltningsdomstol. Mot bakgrund av detta bör bestämmelsen ses över. Utredaren ska se över mottagandet av asylsökande och lämna för- slag till de författningsändringar som behövs. En utgångspunkt för översynen är att mottagandet ska vara utformat så att det bidrar till en rättssäker, effektiv och human asylprocess med korta handlägg- ningstider. Mottagandet ska även vara utformat på ett sätt som främjar samverkan med andra myndigheter och relevanta aktörer samt ger incitament för den enskilde att medverka till en effektiv asylprocess. Mottagandet ska därutöver främja de asylsökandes möjligheter till sysselsättning och egenförsörjning såväl asylansökan prövas som vid ett beviljande av uppehållstill- stånd samt vara utformat på ett sätt som stödjer ett snabbt återvän- dande efter lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut med så korta vistelsetider i asylsystemet som möjligt. Antalet asylsökande kan variera relativt kraftigt och mottagandet ska därför vara utformat på ett sätt som möjliggör anpassningar av verksamhetens omfattning. Utredaren ska särskilt uppmärksamma barns och ungas behov inom mottagandet samt där det är relevant analysera vilka konse- kvenser förslagen får för barn och unga. I de förslag som lämnas ska ett jämställdhetsperspektiv beaktas. -utreda hur asylsökandes boende påverkar möjligheterna till ökad sysselsättning och egenförsörjning samt föreslå åtgärder gäl- lande boendet som stärker förutsättningarna för en effektiv och human asylprocess, -kartlägga och analysera den organiserade sysselsättningen samt föreslå mål för verksamhetens innehåll och omfattning, -överväga hur samverkan med kommuner och andra relevanta aktörer kan öka i syfte att förbättra möjligheterna till sysselsätt- ning och egenförsörjning, -utreda möjligheterna att tillvarata, bredda och fördjupa de ide- ella organisationernas engagemang inom mottagandet samt lämna förslag på hur staten kan stimulera dessa organisationer att i större omfattning få en roll och delta i mottagandet av asyl- sökande, -undersöka och föreslå insatser samt förändringar inom mottagandet som kan bidra till att bosättning efter uppehållstill- stånd sker där det finns förutsättningar för en ändamålsenlig introduktion och möjlighet till att snabbt etablera sig på arbetsmarknaden, -analysera om nuvarande ordning för mottagandet av asyl- sökande ger förutsättningar för ett snabbt återvändande efter lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut, -se över det ekonomiska biståndet till asylsökande i syfte att stödja en effektiv, human och tydlig asylprocess samt nivåerna för dagersättningen, nedsättningsgrunderna och asylsökandes vårdavgifter, -lämna förslag, i relevanta delar, till de åtgärder som lyfts fram av Delegationen för åtgärder mot felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, -kartlägga vilka insatser som , kommuner och landsting genomför för asylsökande med särskilda behov, klar- göra gränsdragningen mellan lagen om mottagande av asylsö- kande m.fl., socialtjänstlagen och annan tillämplig lagstiftning samt vid behov klargöra uppdrag, -kartlägga de övriga sociala insatser som genomför för asylsökande samt klargöra gränsdragningen mellan respektive kommunernas ansvar för sociala insatser, -se över och föreslå hur utformningen av den statliga ersätt- ningen till kommuner och landsting för insatser inom motta- gandet av asylsökande kan förändras i syfte att effektivisera och förenkla systemet samt vid behov se över systemet för överkla- gande av beslut i ersättningsärenden med utgångspunkten att överklagandeärenden ska hanteras i förvaltningsdomstol, -kartlägga och föreslå åtgärder som undanröjer eller minskar de problem som uppstår inom mottagandet och angränsande områden när en utlänning som beviljats ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd ansöker om nytt uppehållstillstånd samt se över de villkor som gäller för den enskilde det tidsbegrän- sade uppehållstillståndet gäller, -se över författningsregleringen av mottagandet av asylsökande och lämna fullständigt författningsförslag till hur regleringen kan göras mer lättillgänglig och tydlig. Översynen omfattar , kommunernas, Arbets- förmedlingens samt andra aktuella myndigheters och organisatio- ners insatser vad avser de frågor översynen omfattar. Utredningen ska inte omfatta hälso- och sjukvård eller tandvård för asylsökande. Den ska heller inte omfatta asylsökande barns förskola, skola och skolbarnsomsorg m.m. Förutom den redovisning som följer av 14 och 15 §§ kommittéför- ordningen (1998:1474) ska särskild vikt läggas vid att redovisa för- slag till finansiering i de delar där redovisade förslag eventuellt innebär ökade kostnader för det allmänna. Utredaren ska i sitt arbete anpassa sina förslag så att de är förenliga med rådets direktiv /9/EG av om minimi- normer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (EUT L 31, , s. 18, Celex32003L0009). Utredaren ska även ta del av övrigt arbete som sker på området inom EU. Utredaren ska, i rele- vanta delar, inhämta erfarenheter från andra länders system för mottagande av asylsökande och vid behov redovisa detta. Utredaren ska samråda med , länsstyrelserna, , , Arbetsförmedlingen samt med Kommuner och Landsting. Utredaren ska vidare samråda med de organisationer som är engagerade i mottagandet och intro- duktionen av asylsökande och nyanlända. Om möjligt bör erfaren- heter från personer som varit registrerade i mottagandesy- stemet tas tillvara i översynen. Utredaren ska även samråda med Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering (IJ 2007:02), Delegationen för felaktiga utbetalningar (Fi 2005:52) samt den i budgetpropositionen avise- rade utredningen om tydligare bestämmelser om återkrav. Uppdraget ska redovisas . Uppskattad kostnad/år nad/år utredningens effekt/år utredningens (36 0001 ) (30 000/25 0002 ) förslag (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000)3 Åtgärden bedöms något öka andelen asylsökande som arbetar princip från kravet på arbets- vilket innebär en besparing för staten. förvärvsarbetar drygt 800 asylsökande. denna grupp kan försörja sig själv sparar staten ca 1,75 mnkr. Åtgärden bedöms också innebära viss administrativ förenkling. Åtgärden bedöms huvudsakligen rymmas inom Migrationsver- kets (MIV:s) befintliga ekonomiska ram. motiverar dock ett visst resurstillskott. kartläggning samt dokumentation avseende 10 000 sökande (av ca 20 000 vuxna bedöms som meningsfullt att rikta intensifierade insatser mot) innebär behov av ytterligare ca 9 årsarbetskrafter till en merkostnad av ca 5,5 mnkr (2 x 10 000/1 8004 x 500 0005 ). för IT-utveckling kan tillkomma. Undervisningens omfattning: minst under ansvar att anordna svensk- Kostnad/individ: Mål för antalet studerande: ca 12 000 ( asylsökande 18–i mottagningssystemet eller Kostnad per undervisningsplats och år: Statens ersättning till kommunerna: (30 000 x 12 000/3). 1Siffran avser antalet asylsökande registrerade i mottagningssystemet. Genomgående vid kostnadsberäkningarna uppskattas, för enkelhetens skull, av de asylsökande vara under och vara mellan 18–som de knappa asylsökande bortses ifrån. 2De båda siffrorna i kolumn 2–4 avser det uppskattade antalet asylsökande registrerade i mottagningssystemet (30 000) respektive till inresande asylsökande (25 000). 3Beräkningarna i denna kolumn utgår från en förväntad förkortad handläggningstid inom med (jfr förslag 6b). 4Uppskattat antal arbetstimmar per årsarbetskraft. 5Uppskattad kostnad per årsarbetskraft. Uppskattad kostnad/år nad/år utredningens effekt/år utredningens (36 000) (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000) Uppskattad omfattning: Omfattningen i det enskilda fallet ansvar att anordna praktik och bestäms av de möjligheter som erbjuds lokalt. Kostnad/deltagande individ: 1 500– Mål för antalet i praktik/annan sysselsättning: 12 000 (av de asylsökande 18–i mottagningssystemet beräknas få en praktikplats). Statens ersättning till kommunerna: (12 000 x 2 500). Länsstyrelserna bedöms ha behov av ett resurstillskott för Behovet uppskattas till totalt , i genomsnitt en fjärdedels tjänst per länsstyrelse. 6a) Ett särskilt ankomstboende Av de asylsökande beräknas komma att välja att bo i för asylsökande införs under av de asylsökande bor redan i dag i abo (och kostar därefter). Givet detta bedöms förslagets merkostnader vara: kostnader för att löpande härbärgera en tolftedel – knappt 750 – av de ca 8 750 individer som annars skulle ha valt eget boende (25 000 x 0,35/12 x 42 0006 = 30 625 000). kostnader för att upprätthålla en (särskilt) god standard i (hela) beståndet av ankomstboenden (ca 1 600 platser), samt kostnader för tillkommande behov av överkapacitet av platser i ordnat boende som förslaget för med sig. Utredningen uppskattar den årliga kostnaden av förslaget till Vissa omställningskostnader kan tillkomma. 6b) Förkortning av handlägg- Förslaget om ankomstboende bedöms stödja det pågående arbetet inom MIV för att effektivisera asylprocessen och korta handläggningstiderna i asylärendena. handläggningstiderna inom verket bör kunna förkortas med, i genomsnitt, 2 månader. besparing på (16 5007 x 2708 x 60 + 13 5009 x 15510 x 60 = 393 ). 6Skillnaden i kostnad för en plats i anläggningsboende jämfört med en plats i eget boende. 7Antalet asylsökande i ordnat boende enligt utredningens förslag och uppskattning (jfr punkterna 6a och 18). 8Kostnad per person och dygn i anläggningsboende. 9Antalet asylsökande i eget boende enligt utredningens förslag och uppskattning (jfr punkterna 6a och 18). 10Kostnad per person och dygn i eget boende. Uppskattad kostnad/år nad/år utredningens effekt/år utredningens (36 000) (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000) Förslaget bör i allt väsentligt kunna genomföras inom MIV:s befintliga ekonomiska ram. Medel behöver dock tillföras för att frivilligorganisationer ska kunna nyttjas mer. bedömer behovet av medel för detta till . Uppgiften är i princip ny för MIV och torde kräva ett resurstill- om ordnat boende efter tiden i Vissa för Arbetsförmedlingen tillkommande arbetsupp- gifter bedöms rymmas inom myndighetens befintliga ekonomisk Fyra timmars matchning mot alternativ/t sysselsätt- ning/boende för 10 000 asylsökande kräver ca 22 årsarbets- krafter till en merkostnad om ca (4 x 10 000 / 1 800 x 500 000). Vissa kostnader för uppbyggande av system och rutiner kan tillkomma. Bör kunna genomföras inom MIV:s befintliga ekonomiska ram. strategi för ordnade boenden Fler platser i ordnat boende Åtgärden kräver att MIV tillförs resurser. lagt ca 1 400 asylsökande barn i , , , och (motsvarar 1 162 vid 30 000 asyl- Kostnaden för anskaffning av platser i ordnat boende för en fjärdedel av dessa, utifrån en genomsnittlig familjestor- lek om fyra personer, beräknas till ca (1 162 / 4 x 2 x 50 00011 ). Uppskattad kostnad för asylsökande i ordnat boende: sökande som saknar egna (13 200 x 80 x 365 = + 3 300 x 50 x 365 = ) Uppskattad kostnad för asylsökande i eget boende: vuxna /dag, (10 800 x 40 x 365 = + 2 700 x 25 x 365 = ) barn /dag, Total årskostnad : . asylsökande i ebo halv Kostnad vid 2 månaders förkortning av handläggningstiderna: 11Kostnaden per boendeplats beräknas bli betydligt högre än genomsnittet beroende på läget på bostadsmarknaden i storstadsregionerna. 12550-523 = 27 (jfr fotnot 3, s.1). Uppskattad kostnad/år nad/år utredningens effekt/år utredningens (36 000) (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000) Uppskattat genomsnittligt antal med aktivitetsbonus under kr/dag för den asylsökande (motsvarande 12 000 som deltar i praktik eller annan av 30 000 – vardera). Beräknad kostnad (3 000 x 40 x ). Staten ges ansvar för Förslaget innebär att staten ges ett ansvar för vissa personer försörjning m.m. för vissa som har haft tillfälligt uppehållstillstånd. personer som har haft tillfälligt tas – mycket preliminärt – till (1 000 personer x 90 dagar x ). bedöms en ordning som den före- slagna kunna innebära viss, om än marginell, administrativ förenkling och därmed möjligheter till besparingar. Schablonerna för barn i Ny genomsnittsschablon för barn i skola/förskola: . skola och förskola höjs med Kostnad: (57 600 x 5 250 barn) Vad gäller elever i Genomsnittskostnad för barn i särskola/specialskola: särskola/ specialskola får Uppskattat antal barn i särskola/specialskola: 120 ersättning för faktisk kostnad Uppskattad kostnad för barn i särskola/specialskola: 53 mnkr (443 000 x 120) (302 + 53) Kostnad vid 2 månaders förkortning av handläggnings- Ytterligare en faktor bör beaktas – det handlar om utnyttjan- degraden av skolersättningen (alla elever går inte i skolan hela läsåret, alla kommuner begär inte ersättning osv). mnkr) motsvarar en 60 procents utnyttjandegrad av : 13 161-178 = -17 (jfr fotnot 3, s.1). Uppskattad kostnad/år nad/år utredningens effekt/år utredningens (36 000) (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000) förslag (30 000/25 000) Ändrade regler för ersätt- Landstingen behöver inte längre visa något medicinskt sam- ning för kostnadskrävande vård band mellan olika vårdkontakter. Gränsen för att få ersättning för kostnadskrävande vård höjs från till Antalet patienter som kommer i fråga för ersättning med den nya konstruktionen uppskattas öka. höjs bedöms de totala kostnaderna inte påverkas. Förenklat system för statlig Förslaget bedöms medföra en besparing om (x 10 handläggartjänster = ). Utredningens förslag syftar samlat till att öka andelen asyl- sökande som bosätter sig i av ordnat boende, efter tiden i ankomstboende. andelen asylsökande i sådant boende sikt kommer att öka . Detta innebär en kostnads- ökning om ca (30 000 x 0,10 x 42 000). Utredningens förslag till nytt asylmottagningssystem syftar samlat till att främja ett snabbare frivilligt återvändande. försiktig uppskattning är att den samlade effekten av utred- ningens förslag i detta hänseende är att 5 000 personer återvänder en månad tidigare än i dagens system. innebär en besparing på (5 000 x 217 x 30). Sammanräknad ekonomisk konsekvens, netto: - Uppdrag till att bistå utredningen om mottagandet av asylsökande (Ju 2007:18) (Ert dnr Ju 2008/393/SIM) Regeringen har uppdragit åt att bistå utredningen om mottagandet av asylsökande (Ju 2007:18). överlämnar härmed en redogörelse för utvecklingen inom mottagandet av asylsökande. har utgått från den redogörelse för utvecklingen av mottagande av asylsökande som Utredningen om flyktingmottagande och introduktion (N 2001:11) lämnade i 7 kap. i sitt betänkande Etablering i . Möjligheter och ansvar för individ och samhälle (SOU 2003:75). I detta ärende har fem centrala experter samt verksamhetschef deltagit. Utvecklingen inom Mottagandet av asylsökande Boende och försörjning .................................................................. Nytt flykting- och asylmottagande utreds i början av Lokalt omhändertagande av flyktingar och asylsökande..... Genomförande med ändrade förutsättningar....................... Samordnat asylmottagande i regi............. Asylbidrag och väntan på förläggningar............................... Långa väntetider kräver normalt boende.............................. Eget boende förändrar situationen ....................................... Det ekonomiska ansvaret för asylsökande ........................... Socialbidrag blir asylbidrag blir dagersättning ................ Lång väntan kräver meningsfull sysselsättning.................... Förändrad syn på asyltidens betydelse ................................. Aktiviteter med dubbla syften .............................................. Asyltidens innehåll och framtida integration....................... Deltagande i organiserad verksamhet/sysselsättning .......... Orsaker till det låga deltagandet ........................................... Införandet av Ebo-förhoppningar och farhågor besannas .. Eget boende som fil till attraktiva kommuner.................. Problem i eget boende ........................................................... Mottagningens organisation och utformning ...................... Ansvaret för mottagande av asylsökande ensamkommande 1985–1988 ............................................................................... 1988–1994 ............................................................................... Utvecklingen inom mottagandet av asylsökande Regeringen har i beslut uppdragit åt att bistå utredningen om mottagande av asylsökande (Ju 2007:18) genom att redogöra för utvecklingen inom mottagandet av asylsökande. Enligt beslutet bör underlaget omfatta förändringar inom mottagandet avseende lagstiftning, huvudmannaskap, organisation, verksamhet m.m. Redogörelsen ska omfatta perioden . Enligt regeringsbeslutet skulle uppdraget redovisats . har därefter meddelats anstånd med att redovisa uppdraget . Redogörelsen har sammanställts av en arbetsgrupp bestående av de fem centrala experterna . Med hänsyn till den korta tid som stått till förfogande för genomförande av uppdraget har arbetsgruppen valt att utgå från den redogörelse för utvecklingen av mottagande av asylsökande som Utredningen om flyktingmottagande och introduktion (N 2001:11) lämnade i 7 kap. i sitt betänkande Möjligheter och ansvar för individ och samhälle (SOU 2003:75). Ända från slut var det , som ansvarade för mottagningen av flyktingar. Det mottagningssystem, som byggdes upp var i första hand avsett för organiserat överförda flyktingar medan spontant inresta asylsökande stannade i de kommuner där de reste in. Eftersom polisen var ansvarig för att ta emot asylansökningarna kunde det i princip ske i alla kommuner, men den överväldigande delen av de asylsökande valde att lämna in sina ansökningar i ett fåtal storstäder och större inreseorter. Dessa kommuner fick ersättning från staten för sina kostnader för de asylsökandes uppehälle och akuta sjukvård. Utöver den hjälpen skulle kommunerna inte uppmuntras att göra några ytterligare insatser för de väntande, men i realiteten var det ofta nödvändigt för stora mottagningskommuner att exempelvis hjälpa till att skaffa de asylsökande bostad. Nytt flykting- och asylmottagande utreds Hela systemet ifrågasattes bl.a. mot bakgrund av att hade inrättats 1969 och att flyktinginvandringen hade ändrat karaktär. Den bestod inte längre till största delen av organiserat överförda flyktingar, s.k. kvotflyktingar, som togs ut i samarbete med FN:s flykting- kommissariat i olika flyktingläger i världen. Det var istället de som kom spontant som dominerade flyktingmottagandet och som i ökande utsträckning kom att bli problem för de kommuner där de reste in och sökte asyl. De kommuner, som mer eller mindre väl förberedda, fick ta emot vågor av asylsökande hade stora svårigheter att snabbt klara av att få fram lämpliga bostäder till de asylsökande. Det tvingade ibland fram dyra och dåliga nödlösningar i form av hotellrum och tillfälliga genomgångsbostäder, om de asylsökande inte kunde bo hos släkt eller vänner. Det var också ett asylmottagande, som avvek mycket från det organiserade och systematiska mottagande, som erbjöd de organiserat överförda flykting- arna på sina förläggningar. Lokalt omhändertagande av flyktingar och asylsökande 1980 fick en arbetsgrupp, tillsatt av , i uppdrag att pröva huvudmannaskapet för överföring och omhändertagande av flyktingar i . Agfagruppen (Arbetsgruppen för flyktingansvaret) föreslog i sin rapport lokalt omhändertagande av flyktingar (Ds A 1981:11) att dåvarande skulle överta ansvaret för flyktingmottagandet, både av de organiserat överförda s.k. kvotflyktingarna och de spontant inresta asylsökandena. Utgångspunkten för utredningens förslag var att de 3 000–6 000 kvotflyktingar och asylsökande, som beräknades komma , skulle tas emot på tre mottagningsförläggningar med 150–200 platser. På dessa mottagningsförläggningar skulle de bara stanna 2–för utredning, hälsoundersökning m.m. och därefter skulle de placeras ut i ett antal (ca 60) väl förberedda kommuner. Att man då valde kommunplacering motiverades med att det var små skillnader i omhändertagandet mellan organiserat överförda flyktingar och spontant inresta asylsökande, att det var effektivare om samma personer stod för omhändertagandet under både asyltiden och introduktionstiden och att möjligheterna att styra de asylsökandena till lämpliga mottagningskommuner ökade. Vid var det mycket sannolikt att en asylsökande skulle få permanent uppehållstillstånd, 70–beviljades uppehållstillstånd . Därför menade utredarna att det var bäst om de asylsökande så snabbt som möjligt kom på plats där de sedan också kunde stanna kvar. Utredarna ville se det första omhändertagandet av asylsökande och den fortsatta inslussningen till ett fortsatt liv i som en helhet. Genomförande med ändrade förutsättningar Förändringen av huvudmannaskapet för flyktingmottagandet och införandet av det lokala omhändertagandet föregicks av ytterligare en utredning Genomförande av ändrad statlig ansvarsfördelning inom flyktingomsorgen (Ds A 1983:10). I regeringens proposition (1983/84:124) om mottagande av flyktingar och asylsökande m.m. föreslogs att det statliga ansvaret för överföring och mottagande av flyktingar i skulle föras över från till . Vidare föreslogs ett ökat statligt ansvar för mottagande av asylsökande. fick i uppdrag att träffa överenskommelser med kommuner om mottagande av asylsökande och flyktingar mot statlig ersättning. Organiserat överförda flyktingar skulle enligt förslaget tas emot 2–på en statlig mottagningsförläggning. Därefter skulle de erbjudas bostad i en kommun med vilken träffat överenskommelse och där få svenskundervisning och annan introduktion i det svenska samhället. Utlänningar som sökte asyl i samband med inresan till borde normalt tas emot i en statlig utredningsförläggning i medan utredning skedde i asylärendet. Därefter skull bostad anvisas i en kommun som träffat överenskommelse med. Statens generella ersättning till kommunerna för ekonomiskt bistånd till flyktingar utsträcktes enligt förslaget med .