sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — Staten subventionerar de nya miljöbilarna med vid inköp och kräver att av alla nya personbilar som inköps eller leasas av statliga myndigheter ska vara miljöbilar.TPF53FPT Förmånsvärdet för fri bil är nedsatt för bränsleflexibla bilar (s.k. FFV, Flexible Fuel Vehicles). Biodrivmedel är befriade från energi- och koldioxidskatt. Enligt den statliga miljöbilsdefinitionen accepteras fordon som släpper ut upp till koldioxid per kilometer om de kan använda ett biodrivmedel. Om bilen är försedd med automatisk växellåda (vilket vanligen ökar drivmedelsförbrukningen med 5 ) räknas den i detta sammanhang ändå som om den var utrustad med växellåda. Det gör att bilar med ända upp till koldioxid per km i praktiken accepteras som miljö- bilar och medges omfattande subventioner. Enligt utredningen bör den svenska miljöbilsdefinitionen ändras om ska kunna bidra till att EU når målet om högst per km . Med bibehållande av nuvarande svenska styrmedel finns risk att klyftan till omvärlden ökar istället för att minska. Den genomsnittliga bränsleförbrukningen i nya har ökat kraftigt . En möjlighet skulle, enligt utredningen, kunna vara att stegvis skärpa kraven på hur hög bränsleförbrukningen hos miljöbilar får vara. Kravet bör vara teknik- och drivmedelsneutralt. Det finns således inte skäl att från ett utsläppsperspektiv fortsätta att pre- miera elhybrider framför andra lösningar som ger lika låg bränsle- förbrukning. Utredningen föreslår att definition bör gälla för alla statliga incitament som stimulerar till fler miljöbilar. Det innebär att mycket bränsleeffektiva bensin- och dieselfordon inkluderas. Vidare bör enligt utredningen en skärpning av kravet på 53TP PT Förordningen (2004:1364) om myndigheters inköp och leasing av miljöbilar.. Vid denna beräkning ska dock inte följande bilar omfattas: 1.utryckningsfordon och fordon som används i spaningsverksamhet inom polisen, eller , 2.personbilar med fler än fyra sittplatser utöver förarplatsen, och 3.personbilar som är särskilt anpassade för personskydd. Förordning (2006:1572). av det totala antalet personbilar som är utryckningsfordon som en myndighet köper in eller ingår leasingavtal om under ett kalenderår ska vara miljöbilar. energieffektivitet för fordon som kan köra med biodrivmedel prövas. Bränsleförbrukningen ökar snabbt vid hastigheter . Tabell 7.21 Genomsnittligt samband mellan hastighet och bränsleförbruk- ning vid hastighet hos bensindrivna bilar av 2000 modell Hastighetsbegränsare är obligatoriska för tunga fordon men är fabriksmässigt inställda trots att den högsta tillåtna hastigheten för tunga lastbilar i är . Flera åkerier har beslutat ställa om sina fordon eftersom de räknar med att den tidsförlust som den lägre hastig- heten leder till gott och väl uppvägs av lägre kostnader för driv- medel, fordonsslitage m.m. En möjlighet kan vara att via upphand- lingskrav främja en allmän omställning till högst . En annan möjlighet är att föreskriva att yrkesmässigt framförda tunga lastbilar registrerade i ska ha hastighetsbegränsaren inställd på högst . Intelligent Stöd för Anpassning av hastigheten () kan få stor betydelse för hastighetsanpassning och trafiksäkerhet genom att ge momentan information till föraren om han eller hon överträder skyltad hastighet. Systemet kan utformas så att det kontinuerligt registrerar och lagrar information om vilken hastighet fordonet haft i förhållande till skyltad hastighet. Det möjliggör för beställare av gods- och persontransporter att ställa krav på att transportföre- tagen kontrollerar att förarna inte bryter mot hastighetsreglerna. Systemet kan också användas för individuell uppföljning/feedback av utbildning av förarna i Eco-driving (se nedan). Enligt en brittisk studie skulle obligatoriskt införande av reducera bränsleförbrukningen i tätort och 3 pro- cent på övriga vägar.TPF54FPT Det är möjligt att transportnäringen inför och utnyttjar tekniken för att se till att förarna respek- terar den skyltade hastigheten. Om detta inte sker bör, enligt utredningen, regeringen överväga att göra ISA-utrustning obliga- torisk för fordon i yrkestrafik. Det bör i så fall bli fråga om utrustning som lagrar information och som kan avläsas både av åkerierna och av polisen. Användning av i yrkesmässigt fram- förda fordon kan förväntas få en dämpande effekt även på hastig- heten hos övriga fordon. Det finns en betydande potential för energieffektivisering inom området logistik och distribution av gods. Många åkerier och före- tag som bedriver godstransporter i egen regi använder redan moderna elektroniskt baserade ruttplaneringssystem, men troligen återstår en betydande del av potentialen. Några kommuner (t.ex. och ) har utvecklat system för samdistribution av varuleveranser till bl.a. skolor och äldreboenden. Effektiviseringspotentialen tycks vara betydande. Schenker talar om att minska antalet leveranser i . Energiåtgången minskar inte lika mycket, men kanske med 30 . Motsvarande möjligheter finns när det gäller leveranser av vissa varutyper till dagligvaruhandeln. Försök har tidigare gjorts, bl.a. i i och i i , men det tycks vara svårt att övertyga handeln. En trolig effekt av ett införande av kilometerskatt för tunga fordon är att den genomsnittliga fyllnadsgraden ökar, samt att järnvägens och sjöfartens konkurrensförmåga ökar marginellt. Efter införandet av kilometerskatt i etablerades en spot- marknad för ledigt utrymme på långväga lastbilar. Något liknande finns ännu inte i . Utredningen föreslår att ges i uppdrag att arbeta med informationsspridning om energitjänster i transportsektorn för att därigenom försöka utnyttja den potential för energieffektivisering som finns i samband med gods- och varutransporter. 54TP PT Per Kågeson Vilken framtid har bilen. Utbildning i skonsam körstil (Eco-driving) kan varaktigt minska bränsleförbrukningen med 5 beroende på förarnas vanor innan de genomgår utbildningen och hur väl den följs upp. Effekten av utbildning i energisnål körstil bedöms minska över tiden. Detta beror dels på att effekten inte blir bestående utan upprepad träning eller positiva incitament, och dels därför att bromsenergin i en elhybrid bara kan återvinnas till en del. Utredningen föreslår att i samråd med berörda myndigheter utvecklar ett gemensamt koncept för sparsam körning av arbetsmaskiner och kompletterar detta grundkoncept med skräddarsydda tillämpningar i de olika sektorerna. Transportefterfrågan beror i hög grad på hur samhället är rumsligt organiserat. Samhällsplanering på lokal- och regionalnivå är därför indirekt ett centralt styrmedel för energieffektivisering även om samhällets utveckling i stor utsträckning också beror på andra fak- torer som t.ex. strukturomvandling inom näringslivet. Planeringen har flera, ofta motsägelsefulla mål och har därför inte lett till ett transportsnålare samhälle. Grannkommuner konkurrerar med var- andra om kunder till externa köpcentra eller om etablering av nya företag, där arbetsintäkter och skatteintäkter kan prioriteras högre än transportarbete. För att långsiktigt minska miljöbelastningen från trafiken är samhällsstrukturen och investeringar i infrastruktur viktiga fak- torer. Teknikförbättringar och alternativa drivmedel behöver kompletteras med andra åtgärder för att lösa trafikens miljöbelast- ning. Infrastruktur kan behöva kompletteras för att möta behoven och stimulera nyttjandet av energieffektiva transortslag. I EET- strategin ges några konkreta förslag till transporteffektivt sam- hällsbyggande och infrastruktur, men det har inte varit möjligt att särredovisa kvantifieringar av effekterna av varje enskilt förslag. Förslagen berör bl.a. investeringar som kapacitetsförstärker järnvägen. Genom en högre underhållsnivå, en förbättrad integre- ring av transporterna och genom utbyggnad av alternativa stråk som ger ökad flexibilitet och hastighet, kan järnvägen på ett effektivt sätt stödja både konkurrenskraft och utveck- lingen mot ett hållbart transportsystem. bedömning är att järnvägen kan ta emot mer gods , främst i form av ökade kombitransporter och därmed bidra till att minska de samlade koldioxidutsläppen från transportsektorn. Ett annat förslag är att kollektivtrafiken behöver utvecklas både i större städer och i stråk mellan städer. Investeringar som behövs gäller bl.a. attraktiva och säkra resecentra, stationer och hållplatser, förbättrad punktlighet och tillförlitlighet för regionaltåg, kollek- tivtrafikkörfält och signalprioriteringar, goda anslutningsvägar för gång- och cykeltrafik, bra och moderna informationssystem samt goda möjligheter till parkering av cykel eller bil. Strukturella åtgärder som samhällsplanering har långsiktigt en stor potential att skapa en samhällsstruktur med lägre transportintensitet och bättre samverkan mellan olika transportslag. Detta har poängterats av IPCC och av flera myndigheter i , men saknas underlag för att bedöma kostnader och potentialer.TP F55FPT Syftet med en transport är oftast att nå tillgänglighet till varor och tjänster mer än mobiliteten i sig. Kan samhället organiseras så att denna tillgänglighet erhålls med mindre frekventa och långa fysiska förflyttningar kan samma tillgänglighet uppnås med mindre transportarbete. Distansarbete eller hemkörning av varor är två exempel som kan leda till minskad efterfrågan av fysiska tran- sporter. Det kan också handla om en ändrad struktur av varor mot ett lägre materialinnehåll och att ändra konsumtionens samman- sättning till att innehålla en större andel tjänster eller mindre transportintensiva varor. Miljövårdsberedningen har uppmärksammat stadsplaneringen som ett nyckelområde och menar att på lokal nivå krävs ett antal viktiga inriktningar för att på kort och medellång sikt åtgärda och på lång sikt bygga bort de strukturer som bidrar till ökat tran- sportberoende:TPF56FPT genomtänkt bebyggelsestruktur för storstäder (decentraliserad koncentration/flerkärnighet/stjärnstad) och för övriga tätorter. förtätning av redan exploaterad mark, särskilt kring kollektiv- trafiknoder. god lokal kollektivtrafikförsörjning. decentraliserad service, såsom dagligvaruaffärer, skolor och dag- hem. 55TP PT Intergovernmental Panel on Climate Change (FN:s mellanstatliga klimatpanel). 56TP PT Miljövårdsberedningen, Strategi för minskat transportberoende, PM 2006:2. begränsning av parkeringsytorna och bättre fordonseffektiv tillgänglighet Utredningen bedömer att samhällsplaneringen på regional och lokal nivå i större utsträckning behöver stimulera en samhälls- struktur som främjar resurssnåla transporter. En medveten styr- ning av bebyggelseutvecklingen är enligt Kontrollstation 2008 av stor betydelse för det framtida transportberoendet eftersom bebyggelsen förändras långsamt och transportalstrande bebyggelse- mönster får långsiktiga konsekvenser. En regional planeringssam- ordning bedöms erfordras. 7.7.9Offentliga satsningar på forskning, utveckling och demonstration Det finns anledning att fundera kring hur transportsystem kan komma att se ut och vilka hinder som uppmärksammats för att den önskvärda effektiviseringen ska komma till stånd och hur detta påverkar bedömningen av framtida behov av forskning, utveckling och demonstration (FUD). Drivkrafterna bakom den tekniska utvecklingen inom fordonsområdet är av olika slag. Ut- vecklingen drivs av ekonomiska styrmedel, legala krav, information m.m. Det kan även finnas andra drivkrafter som inte är lika förutsägbara. Förändrade attityder och preferenser är exempel på sådana omvärldsfaktorer. Motorerna har blivit allt effektivare, men den förbättringen har i första hand inte tagits till vara genom lägre bränsleförbrukning utan genom ökad efterfrågan på större och motorstarkare bilar. Det är svårt att förutse om denna typ av preferens kommer att bestå framöver. Till en del blir framtiden beroende av vilken inriktning som väljs för FUD, vars syfte, bl.a. är att söka göra transportsystemet energieffektivare. Utredningen vill poängtera att satsningar på FUD är en mycket viktig åtgärd för att en mer genomgripande omställning av tran- sportsystemet ska kunna uppnås. Det är också viktigt att satsningar på FUD harmonierar med övriga styrmedel som vidtas i syfte att uppnå förändringar i transportsystemet. Förbränningsmotorutveckling och elektriska drivsystem ska leda till teknik som väsentligt kan reducera bränsleförbruk- ningen i personbilar och tyngre fordon. De offentliga insatserna för framtida effektivisering av fordon bedöms fortsatt behöva handla främst om stöd till FUD. Utifrån en utökad FUD-verksamhet bör, enligt utredningen, en strategisk plan med förtur utarbetas kring nationella prioriteringar av fortsatta satsningar på de mest lovande koncepten inom el och elhybridfordon och bränslecellsmotorer. 7.7.10Konsumentupplysning om fordons bränsleförbrukning Ett viktigt komplement till förändringar i drivmedelsskatter, fordonsskatter, regler om förmånsbilar m.m. är information till konsumenterna om fordonens bränsleförbrukning. Utredningen föreslår en förstärkt konsumentupplysning för nybilsköpare med fokus på jämförbarhet av bränsleförbrukningen, som baseras på harmoniserade beräkningar. Vidare bör stöd för inköpare av tunga fordon och arbetsmaskiner förstärkas så att bränsleförbrukningen lättare kan beaktas. 7.7.11Transportsektorn i EU:s system för handel med utsläppsrätter Ovanstående förslag till styrmedel baseras på förutsättningen att transportsektorn inte ingår i EU:s system för handel med utsläpps- rätter. Frågan att inkludera transportsektorn i handelssystemet övervägs . Eftersom handel med utsläppsrätter inte torde bli aktuellt för transportsektorn förrän på relativt lång sikt behöver en rad andra åtgärder vidtas för att öka energieffektiviteten i transportsektorn. Sådana åtgärder har redovisats ovan. Skulle ett beslut tas om att ta med transportsektorn i handelssystemet kommer förutsättningarna för utredningens förslag till styrmedel att påverkas. 8Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet Enligt artikel 14.2 ska medlemsstaterna, utöver de energieffektivi- serande styrmedel och åtgärder som krävs för att uppnå besparingsmålet, även redovisa de åtgärder som planeras för att den offentliga sektorn ska kunna vara föregångare och föredöme för andra aktörer när det gäller energieffektivisering. Vidare ska, enligt artikel 14.2 jämförd med artikel 5.1, redovisas hur medlemsstaterna avser att sprida information om den offentliga sektorns särskilda ansvar. Detsamma gäller allmän information och rådgivning om energieffektivisering till slutanvändare av alla slag enligt artikel 7.2. 8.1Den offentliga sektorns särskilda ansvar 8.1.1Allmänt om offentlig sektor i Den offentliga sektorn i består av staten, kommunerna och landstingskommunerna. Den statliga organisationen har en central och regional nivå. På den centrala nivån finns regeringen med 13 sakdepartement samt EU-representationen och statsrådsbered- ningen. Departementen är relativt små i ett internationellt per- spektiv. En stor del av det arbete som i många länder ligger på departement eller ministerier, utförs i av de centrala statliga ämbetsverken och myndigheterna. Det finns cirka 250 sådana myndigheter med varierande storlek, från några få till flera tusen anställda. har, av regionalpolitiska skäl, ett antal myndig- heter eller delar av myndigheter lokaliserats i andra orter av landet än i . De statliga förvaltningsmyndigheterna styrs genom regleringsbrev från regeringen. Resultatuppföljning sker via årsredovisningar. Myndigheterna har en relativt självständig ställ- Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet ning i förhållande till regeringen och har stor frihet när det gäller hur verksamheten ska organiseras och hur uppdragen ska utföras. Den regionala statliga organisationen utgörs av länsstyrelserna, en i vart och ett av de sammantaget 21 länen. Länsstyrelserna har en rad övergripande och samordnande uppgifter i länet inom ett stort antal sakområden såsom trafik, byggande, regional planering, arbetsmarknad, jordbruk och miljöfrågor. Kommunerna är självständiga rättssubjekt och fristående från den statliga organisationen. kommuner är självstyrande och verksamheten regleras i kommunallagen. Därav framgår bl.a. att kommunen ska styras av fullmäktige, en politisk beslutande för- samling som väljs vid allmänna val. Fullmäktige ska utse en kommunstyrelse samt de nämnder som i övrigt behövs för att kommunen ska kunna utföra sina uppgifter i förhållande till all- mänheten. Viktiga uppgifter för kommunen är att tillhandahålla gator och vägar, snöröjning, avfallshantering och liknande kom- munal service. Kommunerna svarar också för skolor och förskolor samt för vård och omsorg om äldre och handikappade och för social service i kommunen. Det finns 290 kom- muner i . Verksamheten finansieras med kommunalskatten, vars storlek kommunerna själva bestämmer. Dessutom finns 20 landstingskommuner. Dessa svarar i allt väsentligt för sjukvård och lokaltrafik inom ett område som sam- manfaller med ett län. Landstingen styrs, liksom kommunerna, av ett politiskt tillsatt fullmäktige, . till sker genom allmänna val. Verksamheten finansieras med landstingsskatten och varje landsting beslutar själv hur skatte- medlen ska användas. 8.1.2Särskilda krav på offentlig sektor Enligt energieffektiviseringsdirektivet ska medlemsstaterna se till att åtgärder för en förbättrad energieffektivitet vidtas i den offent- liga sektorn. Åtgärderna ska vidtas på lämplig nationell, regional eller lokal nivå. Lagstiftning och frivilliga avtal nämns som tänkbara styrmedel. Dessutom finns särskilda regler för offentlig upphand- Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet I bilaga IV till direktivet anges sex åtgärder, kopplade till offentlig upphandling, varav minst två enligt artikel 5.1 ska genom- föras. De åtgärder som nämns i direktivets bilaga VI är: a)Tillämpa upphandlingsmodeller med garanterade energibespa- ringar b)Upphandla den energieffektivaste utrustningen och fordonen baserat på listor med specifikationer om energieffektivitet c)Vid upphandling även tillämpa energikrav på viloläget (standby) d)Ställa krav på utbyte eller modifiering av befintlig utrustning och fordon för att uppfylla energieffektivitetskrav enligt punkt b och c e)Kräva genomförande av energibesiktningar samt att kostnads- effektiva rekommendationer i besiktningen genomförs f)Ställa krav på att byggnader som hyras eller ägs av det offentliga ska modifieras så att de blir energieffektiva Medlemsstaterna ska ge en eller flera myndigheter i uppdrag att svara för administration, ledning och genomförande av energieffek- tiviseringsåtgärder i offentlig sektor. Inget hindrar att den myndig- het, som ska svara för den samlade kontrollen och övervakningen av direktivets genomförande, också ansvarar för övervakning och kontroll i offentlig sektor. 8.1.3Energieffektivisering i statlig verksamhet Det finns en stor outnyttjad potential för kostnadseffektiva energieffektiviseringsåtgärder också i den offentliga sektorn. Staten kan bidra till ökad energieffektivisering på flera sätt. Det kan ske genom val av utrustning och installationer i de egna byggnaderna. Det kan också ske genom att ställa krav på energieffektivitet i byggnader där staten hyr lokaler. Det kan ske såväl när ett hyres- avtal ingås som under ett löpande hyresförhållande. Även energi- användning inom den egna verksamheten kan effektiviseras. Det gäller t.ex. vid inköp av datorer, kontorsmaskiner och fordon och vid val av transportmedel för tjänsteresor. Den samlade ekonomiska effektiviseringspotentialen för statens fastighetsbestånd har av utredningen bedömts till Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet Detta motsvarar primär energianvändning . Till detta ska läggas effektivi- seringspotential i de byggnader som statliga aktörer hyr. Bedöm- ningen baseras på beräkningar av potentialen för de existerande cirka 15 miljoner m2P P statligt ägda fastigheterna.TPF1FPT av besparingen avser el. De resterande tre fjärdedelarna av poten- tialen avser fjärrvärme och bränslen. Den uppskattade potentialen om omfattar bara de direkta effekter som energieffektivi- seringsåtgärder i den statliga sektorn bidrar till. Till detta ska läggas de indirekta effekter, så kallade spridningseffekter, som uppstår i övriga delar av bebyggelsen genom att den statliga sektorn föregår med gott exempel och genom att statlig upphandling skapar mark- nader och utveckling av nya energieffektiva produkter. Program för effektiv energianvändning i statlig verksamhet Utredningen föreslår ett samlat program för energieffektivisering i den statliga sektorn för att uppfylla direktivets krav, här kallat PFEstatB .B Det bör vara obligatoriskt för statliga myndigheter att delta i programmet. Även statliga bolag bör, så långt möjligt och i tillämpliga delar, omfattas av programmet. Det kan t.ex. ske genom ägardirektiv till de statliga företagen. Kraven på energieffektivi- sering och de åtgärder som ska genomföras bör anpassas till den verksamhet som bedrivs inom respektive organisation och till orga- nisationens storlek. Kraven i PFEstatB B bör, generellt sett, omfatta: Byggprojekt/förvaltning (för statliga byggherrar och förvaltare) Upphandling av produkter (även transporter) Programmet bör också samordnas med andra aktiviteter som berör energieffektivisering för att största möjliga samlade effekt ska uppnås. Kraven på de statliga aktörerna bör också harmoniseras med kraven i avtal som ska tecknas med kommuner och landsting. Till stöd för de organisationer som deltar i PFEstatB B ska ett antal Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet Exempel på sådana stödfunktioner är verktyg för upphandling och rådgivning i byggprojekt. Staten ska vara föregångare De statliga myndigheterna måste gå före övriga offentliga organ, inklusive kommuner och landsting, när det gäller faktiska åtgärder. Det är, bl.a. mot bakgrund av kommunernas självständiga ställning i , av strategisk betydelse om målen ska kunna nås. Energi- effektiviseringsutredningen återkommer i sin slutredovisning till frågan om formerna för förankring, styrning, rådgivning och sam- ordning när det gäller programmet för energieffektivisering i statlig förvaltning. 8.1.4Energieffektivisering i kommuner och landsting Kommunerna och landstingen svarar för en stor andel av den svenska offentliga verksamheten. Den totala ekonomiska effektivi- seringspotentialen i de byggnader kommunerna och landstingen äger har av utredningen bedömts till slutlig energi- användning . Det motsvarar primär energi- användning . Till detta ska läggas effektiviseringspotentialen i de byggnader som kommuner och landsting hyr. Bedömningen baseras på beräkningar av potentialen för de befintliga cirka 56 miljoner m2P P och landstingskommunala byggnaderna.TPF2FPT av besparingen avser el och de resterande tre fjärdedelarna avser fjärrvärme och bränslen. Potentialen om omfattar bara de direkta effekter som energieffektiviseringsåtgärder i kommuner och landsting bidrar till. Till detta ska läggas de indirekta effekter, så kallade spridningseffekter, som uppstår i övriga delar av bebyggelsen genom att den offentliga sektorn före- går som gott exempel och genom att offentlig upphandling skapar marknader och utveckling av nya energieffektiva produkter. 2TP PT SCB samt , STIL2. Särskilda rapporteringskrav enligt direktivet Energieffektiviseringsavtal med kommuner och landsting Utredningen föreslår att staten tecknar avtal om effektivare energi- användning med kommuner och landsting. Syftet med avtalen är att kommuner och landsting ska genomföra så omfattande och samordnade energieffektiviseringsprogram, att de framstår som föredöme och föregångare inom området energieffektivisering. Det innebär att den samhällsekonomiskt lönsamma energieffektivi- seringspotential som finns ska realiseras. har valt en modell där ett energieffektiviseringsavtal tecknas mellan staten och de danska kommunernas intresse- organisation. I har olika, standardiserade, mallavtal tagits fram, som anpassats för kommuner av olika storlek.