sou · GXB333 · 2009-04-09 00:00:00 — Ränta Räntan på behållningen på riskkapitalkontot bör tas upp till beskattning enligt allmänna skatteregler. Räntan bör kunna disponeras fritt av kontohavaren utan att rätten till skattereduktion påverkas. För de danska etableringskontona gäller att ränteinkomster beskattas enligt allmänna skatterättsliga regler och inte påverkar storleken på insättningen. Turordningsregler I det fall det finns flera insättningar på samma konto och bara en del av medlen tas ut, är det enligt utredningens mening rimligt att de först gjorda insättningarna anses ha tagits ut först. Det bör vara tillåtet att endast ta ut en del av insättning. Vidare bör insättning och uttag kunna göras . 8.5.2 Underlaget och nivån för skattereduktionen Underlaget för skattereduktion bör bestå av den insättning eller de insättningar som gjorts på ett riskkapitalkonto under beskattningsåret och som kvarstår på kontot vid beskattningsårets utgång. Underlaget får högst uppgå till . Den enskildes sammanlagda underlag kan således uppgå till högst , dvs. detta belopp motsvarar den övre beloppsgränsen för den av utredningen föreslagna skattereduktion för förvärv av aktier. Om underlaget för skattereduktionen under beskattningsåret understiger , bör skattereduktion inte tillgodoräknas. SOU 2009:33 Riskkapitalkonton Utredningen anser att storleken på skattereduktionen bör bestämmas till av underlaget. Storleken på skattereduktionen bör enligt utredningens mening vara densamma som föreslagen storlek på skattereduktion för förvärv av aktier, dvs. 8.5.3 Rättelse när villkoren inte uppfyllts Omprövning och eftertaxering Utredningen har ovan pekat på att villkor för rätt till skattereduktion för riskkapitalkonto bör vara att insatta medel används inom för att förvärva aktier i enlighet med förslaget om skattereduktion för förvärv av aktier. Om dessa villkor inte uppfylls uppkommer frågan hur detta ska angripas. Enbart den omständigheten att villkoren inte uppfyllts, innebär inte att den enskilde har lämnat oriktig uppgift till ledning för taxeringen. Beslut om eftertaxering kommer därför inte att kunna fattas med stöd av huvudregeln om oriktig uppgift i 4 kap. 16 § TL. För att reglerna ska kunna fungera effektivt skulle det därför kunna föras in en ny bestämmelse i 4 kap. 17 § TL. Denna bestämmelse skulle innebära att rättelse kan ske genom eftertaxering om villkoren för skattereduktionen inte uppfyllts. Eftertaxering bör således kunna ske om insättningarna använts till annat än att förvärva tillåtna aktier eller om insättningarna inte tagits ut inom rätt tid. Enligt 4 kap. 19 § TL gäller att beslut om eftertaxering ska meddelas före utgången av femte året efter taxeringsåret. Eftersom den tidsperiod under vilken förvärv senast måste göras enligt utredningens modell uppgår till efter insättningsåret, torde det finnas tillräckligt med utrymme för handläggning. Särskilt tillägg Det bör finnas möjlighet att påföra ett visst tillägg för att hindra att skattereduktionen utnyttjas för skatteplaneringsförfaranden. Utredningen anser därför att ett särskilt tillägg ska påföras den som har fått skattereduktionen om villkoren inte uppfyllts, dvs. att insättningen på riskkapitalkontot inte använts på rätt vis eller i rätt tid. Vidare menar utredningen att tillägget bör motsvara statslåneräntan vid utgången av november månad året före det år uttaget gjordes ökad 255 Riskkapitalkonton SOU 2009:33 multiplicerad med det belopp som tagits ut eller som ska betraktas som uttaget. Det finns fall där det skulle kunna framstå som obilligt att påföra särskilt tillägg. Utredningen anser därför att det ska finnas en ventil, som innebär att tillägg inte ska påföras om det finns särskilda skäl. Särskilda skäl skulle t.ex. kunna finnas om den enskilde tagit ut pengar och förvärvat aktier för dem samma månad men bolaget marknadsnoterat sig. Förvärvet uppfyller därmed inte de förutsättningar som gäller enligt den föreslagna skattereduktion för förvärv av aktier. Särskilda skäl bör i denna situationen dock anses föreligga enbart om den enskilde inte kunnat påverka bolagets marknadsnotering och övriga villkor för rätt till skattereduktion för förvärv av aktier är uppfyllda. 8.5.4 Förhållandet mellan skattereduktionen för riskkapitalkonto och skattereduktionen för förvärv av aktier Utredningen föreslår att det vid bestämmandet av underlaget för skattereduktionen för förvärv av aktier inte ska räknas in betalningar som har legat till grund för skattereduktionen för riskkapitalkonto om sådana regler framöver införs. Skattereduktionen för förvärv av aktier skulle således inte medges i den mån aktierna betalats med uttagna insättningar från ett riskkapitalkonto. Bestämmelsen kan illustreras av följande exempel. En fysisk person förvärvar sådana aktier som kan ligga till grund för skattereduktion för förvärv av aktier för . Enbart halva beloppet betalas med uttagna insättningar från ett riskkapitalkonto. I underlaget för skattereduktionen för förvärv av aktier får därför räknas in resterande belopp, dvs. Som ovan framgår bör ett villkor för skattereduktion för riskkapitalkonto enligt utredningens modell vara att insättningen används till att förvärva sådana aktier som kan ligga till grund för föreslagen skattereduktion för förvärv av aktier. Vidare bör ett förvärv ha skett senast det fjärde beskattningsåret då insättningen gjordes och skattereduktion således medgavs för densamma. Om förvärv i rätt tid inte har skett bör ha möjlighet att fatta beslut om eftertaxering. SOU 2009:33 Riskkapitalkonton Vad gäller förhållandet mellan skattereduktionen för riskkapitalkonto och skattereduktionen för förvärv av aktier har utredningen även övervägt en annan modell. Denna alternativa modell skulle innebära att medgiven skattereduktionen för riskkapitalkonto automatiskt återläggs . Återläggning skulle även kunna ske tidigare i det fall insättningarna används för att förvärva akter före tidsfristens utgång. Vidare skulle skattereduktion för förvärv av aktier kunna medges även om riskkapitalkontomedel använts som betalning vid förvärvet. Utredningen har emellertid funnit att denna alternativa modell är mindre lämplig av ett antal skäl. Ett sådant skäl är att en återlagd skattereduktion skulle vara en ny företeelse inom skatterätten. Det är därför inte helt klart hur man i beskattningssammanhang skulle betrakta en sådan återlagd reduktion. Problem skulle därför förmodligen uppkomma, särskilt i utflyttningssituationer. En återlagd reduktion skulle sannolikt inte omfattas av det s.k. indrivningsdirektivet.4 En återläggning skulle svårligen kunna betraktas som en inkomst, varför begränsat skattskyldiga inte skulle kunna påföras beloppet med stöd av någon ny bestämmelse i 3 kap. 18 eller 19 § inkomstskattelagen. Denna alternativa modell skulle vidare innebära att om den som har fått skattereduktion för riskkapitalkonto använder insättningarna på kontot till att förvärva aktier i enlighet med skattereduktionen för aktieförvärv, skulle någon skatteeffekt för den enskilde inte uppkomma genom att återlagd skattereduktion och medgiven skattereduktionen jämnar ut varandra. Det sagda kan illustreras av följande exempel. sätter en fysisk person in på ett riskkapitalkonto. tar denne ut det insatta beloppet, dvs. köper denne aktier för . Rätt till skattereduktion för förvärv av aktier föreligger. Skatteberäkning Preliminärt debiterad skatt (t.ex. avseende inkomst av arbete) + Minskad skatt på grund av avdrag - Slutlig skatt före skattereduktion Skattereduktion för aktier - 4 Rådets direktiv /308/EEG om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder. Riskkapitalkonton SOU 2009:33 Slutlig skatt efter skattereduktion Återlagd skattereduktion (riskkapitalkonto) + Slutlig skatt inkl. återlagd skattereduktion Överskjutande skatt Utredningen har även övervägt om det skulle finnas fördelar med att storleken på de båda skattereduktionerna skulle vara olika. Vidare har utredningen övervägt om medgiven skattereduktion för förvärv av aktier bör kunna räknas av mot den återlagda skattereduktionen. Detta skulle kunna vara till fördel för företagens kapitalanskaffning i de fall den skattskyldige under ett visst år inte har så mycket skatt att betala att han eller hon kan tillgodogöra sig hela den skattereduktion som han eller hon i princip är berättigad till på grund av aktieförvärvet. Preliminärt debiterad skatt (t.ex. avseende inkomst av arbete och kapital) + Minskad skatt på grund av avdrag - Slutlig skatt före skattereduktion Skattereduktion för aktier - Slutlig skatt efter skattereduktion (endast av skattereduktionen utnyttjas) Återlagd skattereduktion (riskkapitalkonto) + Skattereduktion för aktier (resterande utnyttjas) - Kvarskatt Den slutliga skatten kommer alltså att uppgå till och några faktiska effekter på grund av den återlagda skattereduktionen uppkommer inte för den skattskyldige. var vad denne skulle betala i skatt före beaktande av medgiven skattereduktion och återlagd sådan. Om avräkning inte skulle ha gjorts mot återlagd skattereduktion skulle den skattskyldige ha tillgodoräknats endast av den medgivna skattereduktionen, eftersom han bara hade i slutlig skatt för beskattningsåret att betala. SOU 2009:33 Riskkapitalkonton 259 reduktionen för förvärv av aktier skulle alltså inte ha utnyttjats. skulle den skattskyldige ha varit tvungen att betala den återlagda skattereduktionen för riskkapitalkonto (). En nackdel med att tillåta avräkning även mot återlagd skattereduktion är att det skulle innebära en risk för skattebortfall i utflyttningsfall. Personer som inte har någon skatt eller avgift, dvs. eller statlig inkomstskatt, statlig fastighetsskatt, fastighetsavgift eller kupongskatt, att betala i och som därför inte har något att räkna av skattereduktionen mot får genom den återlagda skattereduktionen för riskkapitalkontot del av den skatteförmån som avräkningen innebär. En lösning för att minimera skattebortfall i utflyttningsfall skulle kunna vara att införa regler om att en avräkning mot återlagd skattereduktion bara får ske i de fall den skattskyldige antingen har någon deklarerad inkomst eller ska betala eller statlig inkomstskatt, statlig fastighetsskatt, fastighetsavgift eller kupongskatt med i vart fall något belopp under det aktuella beskattningsåret. En annan lösning skulle kunna vara att återläggningen av skattereduktionen inte sker för samma beskattningsår som skattereduktionen för förvärv av aktier. Återläggningen skulle då ske för beskattningsåret närmast före det år då aktierna förvärvades. Härigenom skulle det dock uppkomma ett likviditetsproblem genom att den skattskyldige måste betala tillbaka skattereduktionen för riskkapitalkontot och först kan denne få skattereduktion för förvärv av aktier. Denna effekt skulle göra att hela syftet med riskkapitalkontona riskerar att förfelas. Dessutom skulle det i administrativt hänseende kunna bli problem med att hantera uttag som gjorts mot slutet av . III Konsekvenser 9 Konsekvenser 9.1 Inledning Av 14-16 §§ kommittéförordningen (1998:1474) framgår att de kostnadsmässiga och andra konsekvenser som lämnade förslag kan ha ska anges i betänkandet. I direktiven anges att vi, till den del lämnade förslag medför negativa offentligfinansiella effekter, ska föreslå finansiering av förslagen enligt gällande finansieringsprinciper. Vidare ska vi redovisa förslagens påverkan på den administrativa bördan för företag och myndigheter. Våra förslag har till syfte att underlätta kapitalanskaffningen för mindre företag genom att stimulera finansiella investeringar från fysiska personer i dessa företag. Med mindre företag avses onoterade, dvs. icke marknadsnoterade, företag. Förslagen innebär att gällande skatteregler ska förändras i två avseenden. Den ena av de två åtgärder som utredningen föreslår utgör en lättnad på ägarnivå. Åtgärden innebär att fysiska personer som förvärvar aktier kan få skattereduktion. Förvärven ska avse aktier i icke marknadsnoterade svenska aktiebolag eller utländska bolag inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i tredje land om det finns ett avtal om informationsutbyte. Den andra åtgärden innebär en lättnad på bolagsnivå i form av ett avdrag för aktiebolag som lämnar vinstutdelning till fysiska personer (utdelningsavdrag). Avdrag medges bara för utdelning på icke marknadsnoterade aktier. Avdraget sker med hänsyn till vad fysiska personer har betalat för aktier som getts ut vid bildandet eller vid nyemission. Även fysiska personers förvärv av aktier i ett lagerbolag kan grunda rätt till avdrag. Konsekvenser SOU 2009:33 Båda åtgärderna omfattar enbart rörelsedrivande bolag och inte bolag som klassificeras som investmentföretag och privatbostadsföretag. Förslagen är inte avsedda att vara alternativa. I regel torde de aktualiseras i olika skeden av ett bolags livscykel. Skattereduktionen på ägarnivå har främst till syfte att förbättra kapitalanskaffningen i startskede och tidig expansionsfas. Utdelningsavdraget på bolagsnivå gynnar främst företag i de något senare utvecklingsfaserna, eftersom det förutsätter att bolaget nått en sådan utvecklingsgrad att det förmår generera vinster. Någon klar gräns mellan faserna finns givetvis inte och de olika regelverken kan komma att tillämpas för ett och samma bolag. När reglerna varit i kraft kommer det nämligen att kunna bli så att ett aktieförvärv som har legat till grund för en fysisk persons skattereduktion också kommer att tas med vid beräkningen av bolagets utdelningsavdrag. Utredningen har med hänsyn till den korta tid som stått till dess förfogande inte ansett att det varit möjligt att undersöka de ekonomiska effekter som kombinationen av skattereduktion och utdelningsavdrag skulle kunna medföra. Interaktionen mellan skattereduktionen och utdelningsavdraget har således inte utretts. Utredningen vill betona att inget av de två förslagen förordas framför det andra. Vart och ett av förslagen har sina fördelar och även ofrånkomligt sina nackdelar. Nedan lämnas en allmän redogörelse för underlag och antaganden rörande offentligfinansiella effekter av både skattereduktionen och utdelningsavdraget. I avsnitt 9.2 redovisas de offentligfinansiella effekterna och övriga konsekvenser av skattereduktionen. I avsnitt 9.3 anges konsekvenserna av utdelningsavdraget. 9.1.1 Allmänt om beräkningsunderlag och antaganden De förslag utredningen lägger fram syftar, som ovan framgår, till att stimulera fysiska personers förvärv av aktier i onoterade bolag. Utredningens förslag medger skattereduktion respektive utdelningsavdrag för onoterade aktier som förvärvats vid bildande av bolag, eller vid förvärv av aktier i ett s.k. lagerbolag, samt för nyemissioner. Både den del av nyemissionen som går till bundet eget kapital (aktiekapital) och den som går till fritt eget kapital 264 SOU 2009:33 Konsekvenser (överkursfond) får räknas med vid beräkningen av skattereduktionen respektive utdelningsavdraget. Beräkningarna av de offentligfinansiella effekterna är bland annat baserade på underlag om nyemissioner från , med uppdelning på privata och publika aktiebolag. Ett publikt aktiebolag måste ha i aktiekapital och ett privat bolag, enligt gällande lag, . Publika aktiebolag har, till skillnad från privata, möjlighet att vända sig till allmänheten för att söka kapital. Vi antar därför här att de onoterade bolagen motsvaras av de privata bolagen samt en viss andel av de publika bolagen. Fördelningen av nyemissionerna mellan onoterade och noterade publika aktiebolag är inte känd, varför ett antagande får göras. Av cirka 2 400 publika aktiebolag är cirka 400 noterade. De onoterade bolagens andel av det totala antalet publika aktiebolag är därmed . I brist på annat underlag antas samma fördelning gälla för nyemissionsbeloppen. Vi antar att nyemissionsunderlaget motsvaras av det genomsnittliga värdet av 2006 och nyemissioner framskrivet med den s.k. BNP-deflatorn. Data för exkluderas dock då det skedde ovanligt stora nyemissioner detta år. Vidare är andelen av nyemissionerna som är hänförliga till fysiska ägare inte känd. De antaganden som därför måste göras redovisas specifikt för respektive förslag. Uppgifter om antalet nystartade bolag är hämtat från rapporten i –2007, ITPS S2008:006. Det genomsnittliga antalet nystartade bolag var enligt denna källa cirka 11 000.1 Det antas att det till de nystartade företagen skjuts till ett kapital motsvarande det för privata bolag erfordrade minsta tillåtna aktiekapitalet, dvs. 1 är inte detsamma som nyregistrerade företag. Skillnaden förklaras i bilaga 2. Rapporten är baserad på en urvalsundersökning som gjorts i form av främst en brevenkät. Konsekvenser SOU 2009:33 9.2 Konsekvenser av skattereduktionen för förvärv av aktier 9.2.1 Offentligfinansiella effekter Minskade skatteintäkter Utredningen föreslår att fysiska personer som förvärvar aktier i onoterade aktiebolag vid bolagets bildande, genom förvärv av aktier i lagerbolag eller vid nyemission ska få skattereduktion. Förslaget innebär att fysiska ägare till onoterade bolag får en skattereduktion motsvarande av anskaffningskostnaden för förvärvet. Den andel av betalningen som överstiger får inte ligga till grund för skattereduktionen. Eftersom skattereduktionen ges på ägarnivå krävs för en kostnadsberäkning uppgifter om antalet fysiska aktieägare i respektive onoterat bolag. Sådana uppgifter saknas för onoterade aktiebolag med spritt ägande. I brist på underlag får beräkningen i stället ta sin utgångspunkt i uppgifter om antalet onoterade bolag av olika slag (de med kvalificerade andelar och de utan) och om det genomsnittliga antalet ägare av kvalificerade andelar per bolag. Därvid antas att det genomsnittliga antalet fysiska personer som äger onoterade bolag med spritt ägande är dubbelt så stort som för fåmansaktiebolag (som i genomsnitt ägs av 1,55 personer). Beräkningen av den offentligfinansiella effekten av förslaget utgår från en sådan uppskattning av antalet ägare i onoterade aktiebolag. Därefter återstår att bedöma hur stor andel av dessa ägare som deltar i en nyemission. Här antas denna andel vara lika stor som den andel av de onoterade bolagen som genomför nyemissioner. Enligt statistik från uppgår denna andel till . Som ovan nämnts är maxgränsen för underlaget för skattereduktionen per person. I praktiken kan dock underlaget förväntas vara lägre eftersom många fysiska personer sannolikt deltar i nyemissioner med mindre belopp. I brist på uppgifter antas att det genomsnittliga avdraget utgör hälften av det maximala avdraget, dvs. För den del av skattereduktionen som går till fysiska personer som bildar nya onoterade bolag används samma metod som för utdelningsavdraget. Detta innebär att antalet nystartade aktiebolag , som antagits uppgå till cirka 11 000, multipliceras med en antagen andel som är hänförlig till fysiker (). SOU 2009:33 Konsekvenser antagande baseras på en jämförelse med fysiska personers direktägande i noterade bolag som enligt Aktieägarstatistiken uppgår till . Det direkta ägandet i onoterade bolag antas alltså vara ungefär dubbelt så stort som det i noterade bolag. Vidare antas i enlighet med tidigare resonemang att det till varje nystartat bolag skjuts till ett kapital om . Vi har föreslagit att aktieförvärv i utländska bolag ska kunna ge rätt till skattelättnader. Det är mycket svårt att beräkna hur många sådana förvärv det kan bli fråga om och till vilka belopp dessa kommer att uppgå. Något säkert underlag att utgå från finns inte. Vi har därför valt att i beräkningen inte beakta aktieförvärv i utländska bolag. I tabellen nedan redovisas de olika stegen i beräkningen. Beräkningarna baseras på det genomsnittliga antalet bolag respektive ägare . Tabell 9.1 Beräkning av skattereduktion 1. Antal fåmansaktiebolag 185 500 2. Antal onoterade aktiebolag med spritt ägande 106 000 3. Totalt antal onoterade bolag 291 500 4. Antal ägare, fåmansaktiebolag 287 226 5. Antal ägare onoterade aktiebolag med spritt ägande* 328 258 6. Totalt antal ägare i onoterade bolag 615 484 7. Andel ägare som emitterar 0,013 8. Antal ägare som nyemitterar (6. x 7.) 8 001 9. Underlag för skattereduktion (8. x ) 2 000 322 581 10. Antal nystartade bolag 11 000 11. Antagen andel fysiker 0,3 12. Antaget tillskjutet kapital 100 000 13. Underlag för skattereduktion (10. x 11. x 12.) 330 000 000 14. Minskad skatt ([9.+13.] x ) 466 064 516 Kommentar: Antalsuppgifter avser genomsnitt , förutom antal nystartade bolag som avser 2006-2007. * Antal ägare i respektive onoterat bolag med spritt ägande antas vara dubbelt så många som i fåmansaktiebolag. Konsekvenser SOU 2009:33 Den föreslagna skattereduktionen beräknas minska skatteintäkterna med . Den varaktiga nettoeffekten är lika stor som den årliga nettobudgeteffekten på grund av en omedelbar anpassning till en ny långsiktig jämvikt. Den offentligfinansiella effekten är statiskt beräknad och baserad på ett antagande om fasta priser och volymer, i enlighet med beräkningskonventioner 2009. Skattereduktion Skattereduktion Varaktigt Budgeteffekt -0,47 -0,47 -0,47 -0,47 Finansiering Av beräkningen ovan framgår att skattereduktionen uppskattas innebära minskade skatteintäkter på . Frågan är hur detta ska finansieras. En allmän utgångspunkt för vårt arbete är, i enlighet med direktiven, grunddragen skattereform om likformighet och neutralitet. Grunddragen innebär bl.a. att det inte bör finnas några skillnader i den skattemässiga behandlingen av olika ekonomiska handlingsalternativ som kan påverka den enskildes val mellan dessa alternativ. Alternativen i detta hänseende kan exempelvis utgöras av val mellan olika investeringsformer eller olika verksamhetsformer. Som framgår av beräkningen ovan kan det antas att förslaget om skattereduktion kommer att utnyttjas främst för investeringar i fåmansaktiebolag. De förvärv som läggs till grund för skattereduktionen kommer i cirka hälften av fallen att avse aktier som omfattas av de s.k. 3:12-reglerna och där utdelningar och kapitalvinster inom vissa utrymmen beskattas . Till återstående del kommer skattereduktionen att tillfalla ägare till övriga onoterade andelar där utdelningar och kapitalvinster beskattas . Enligt den analys som framgår av rapporten of Business Income in , inlämnad till (dnr Fi2008/3733/SKA/SE), är innehavare av andelar i fåmansföretag i många avseenden skattemässigt gynnade i förhållande till andra, t.ex. personer som driver enskild näringsverksamhet. Utredningens förslag kan därför antas att ytterligare 268 SOU 2009:33 Konsekvenser förstärka den redan förmånliga skattemässiga behandlingen av innehavare av andelar i fåmansföretag. Av det ovan sagda drar utredningen slutsatsen att förslaget lämpligen skulle kunna finansieras genom att beskattningen inom 3:12-systemet justeras. Men till viss del bör även finansieringen ske genom att beskattningen för övriga onoterade andelar justeras. Detta skulle lämpligen kunna ske genom en höjning av de två skattesatserna. Skattebasen för utdelningar och kapitalvinster på kvalificerade andelar till den del beskattning sker i inkomstslaget kapital , dvs. under gränsbeloppet respektive det sparade utdelningsutrymmet, kan efter uppräkning beräknas till för . Skattebasen för okvalificerade andelar kan, med viss osäkerhet, uppskattas till . Baserat på ovanstående uppgifter skulle en finansiering av den föreslagna skattereduktionen kunna ske genom att skattesatserna för såväl kvalificerade andelar, upp till gränsbeloppet respektive det sparade utdelningsutrymmet, som okvalificerade andelar höjs . Vi föreslår därför att skattesatsen för kvalificerade andelar höjs från till . Vidare föreslår vi att skattesatsen för okvalificerade andelar höjs från till . 9.2.2 Effekter för företagen och enskilda Förslaget innebär att fysiska personer som mot betalning i pengar förvärvar aktier i onoterade bolag får en skattereduktion med motsvarande av betalningen.