sou · GWB358d2 · 2009-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Författningsförslag – skatteförfarandelagen........................... Författningsförslag – övriga lagar ....................................... Utredningens uppdrag och arbete .............................. Skatteförfarandet samlas i en lag........................................... Vilka skatter och avgifter ska tas ut enligt lagen? 2.3.1 Tillämpningsområdet för de tre stora lagarna........... 2.3.2 Tillämpningsområdet för andra lagar som skatteförfarandelagen ska ersätta ............................... 2.3.3 Skatteförfarandelagens bestämmelser om 2.4 Behovet av s.k. likställighetsbestämmelser ........................... 2.5Föreskrifter om skatteförfarandet – lag eller Skatteförfarandelagen och proportionalitetsprincipen ........ Minskade administrativa kostnader............................. 3.2.1 Det pågående nationella arbetet................................. 3.2.2 Regelförenkling ur ett internationellt perspektiv ..... 3.2.3 Mätningar av företagens administrativa kostnader ... Större möjligheter att deklarera med ombud........................ 3.3.2 Nuvarande bestämmelser om deklaration genom 3.3.4 Fler än ett deklarationsombud ................................... 3.3.5 Ett generellt system för deklarationsombud............. 3.3.6 Företrädare som är uppgiftsskyldiga ska få utse Ombud för dödsbo ..................................................... Elektronisk kommunikation ska underlättas ....................... En teknikneutral lagstiftning...................................... 3.5.2 Ökad användning av elektroniska beslut................... 3.6.1 Uppgiftsskyldigheter som infördes för att kontrollera stoppreglerna slopas ............................ 3.6.2 Pensionsstiftelser ska inte behöva lämna särskilda 3.6.3 Handelsbolag ska inte behöva underteckna 3.6.4 Enklare att lämna uppgifter om insättningar på skogskonto, skogsskadekonto och 3.6.5 Enskilda näringsidkare ska inte längre behöva lämna kontrolluppgift om räntor............................... 3.6.6 Den som lämnat kontrolluppgift ska inte längre behöva informera den som uppgifterna avser........... 3.6.7 Ökat utrymme för att redovisa punktskatt för Dagens preliminärskattesystem i korthet............................. Ett godkännande för F-skatt ska ersätta F-skattsedeln....... Förutsättningarna för F-skatt ............................................... 4.4.1 Ett komplicerat regelverk ska bli enklare.................. 4.4.2 Ändrade förutsättningar för F-skatt ......................... Bestämmelserna om skatteavdrag förenklas......................... 4.5.1 Inget skatteavdrag för dricks ..................................... 4.5.2 Undantagsbestämmelser som ska slopas................... 4.5.3 Skatteavdrag på annan avkastning än ränta och 4.6Lättare att få den preliminära skatten anpassad efter den 5 Uppgifts- och dokumentationsskyldighet ..................... 5.1Tidpunkt för deklaration och beslut om slutlig skatt för fysiska personer och dödsbon ............................................... 5.1.4 Inga förändrade regler för den sista deklarationen för den som flyttat utomlands eller avlidit ................ 5.1.5Avyttring av värdepapper bör även i fortsättningen deklareras en gång varje Avyttring av privatbostad........................................... Uthyrning av bostad bör även i fortsättningen 5.2När ska juridiska personer deklarera inkomst och betala preliminär skatt?..................................................................... 5.2.4 Deklarationstidpunkterna i de nordiska länderna..... 5.2.5 Lika villkor för deklaration och betalning av skatt oberoende av valet av räkenskapsår............................ 5.3 Redovisning av mervärdesskatt ............................................. 5.3.2 skrivelse om redovisning av mervärdesskatt i skattedeklaration ............................ 5.3.4 Möjligheten att redovisa i självdeklarationen 5.3.5 Ökat utrymme för att redovisa mervärdesskatt 5.3.6 När ska en ändring av redovisningsperiod börja Ersättning för kostnader för biträde ............................ Hur mycket betalas ut i ersättning?...................................... Hur vanligt är det att ersättning betalas ut?......................... Ökade möjligheter att få ersättning...................................... 6.7.1 Ersättning ska kunna beviljas i fler ärenden än i 6.7.2 Kravet på framgång för att få ersättning slopas ........ Tydligare regler för hur ersättningen ska beräknas ............. Hur bör rätten till ersättning finansieras?............................ 7.3.2 En definition av oriktig uppgift ................................. 7.3.3 Större genomslag för normalt tillgängligt Befrielse från skattetillägg.......................................... 7.3.5 Ny procentsats för vissa periodiseringsfel ................ 7.3.7 Anstånd med betalning av skattetillägg..................... tolkning av befrielsereglerna .......................... 7.4.1 I vilka fall ska bedömningen bli mer nyanserad och generös?................................................................ 7.4.2 Hel eller delvis befrielse?............................................ Ursäktligt – hälsa ........................................................ Ursäktligt – felbedömning ......................................... 7.4.5 Ursäktligt – vilseledande eller missvisande Oskäligt – oproportionerligt...................................... 7.4.7 Oskäligt – lång handläggningstid............................... 7.4.8 Oskäligt – dömd för skattebrott................................ tillämpning i praktiken ................................... Praxis från Regeringsrätten.................................................... Har syftena med reformen uppnåtts? Ytterligare åtgärder för att stärka rättssäkerheten ............... 7.8.1 Nivåerna för delvis befrielse ska tas bort................... 7.8.2 Ökat utrymme för frivillig rättelse ............................ 7.8.3 Inget skattetillägg för oriktiga uppgifter som kan rättas med ledning av normalt tillgängligt 7.8.4 Inget skattetillägg vid skönsbeskattning om skatten bestäms enligt normalt tillgängligt 7.8.5 Sänkt procentsats för skattetillägg på icke Skönstaxeringsspekulation ska motverkas............................ Betalning och återbetalning av skatter och avgifter ...... Skattekontot och vårt uppdrag ............................................. Externa transaktioner på skattekontot................................. 8.2.3 Skattekontot används för utbetalning av statligt 8.2.4 Kreditering på skattekontot är inte detsamma 8.2.5 Fortsatt kreditering av statligt stöd på Skattekonton som inte längre används................................. 8.3.1 Möjligheterna att avsluta skattekonton..................... 8.3.2 Mindre underskott ska kunna skrivas av................... 8.3.3 Mindre överskott som inte har kunnat återbetalas ska tillfalla staten ........................................................ 8.4.1 Avräkning ska i första hand göras från skatteskuld som inte har lämnats för indrivning ...... 8.4.2 Avräkningsordning för betalare som har mer än 8.4.3 Avräkning om en skatt eller avgift som omfattas av ackord sätts ned...................................................... Åtgärder för att motverka skattebyten ............................. Problem med skattebyten .......................................... 8.5.3 Anstånd ska inte registreras före förfallodagen........ Återtagande av indrivningsuppdrag........................... Slutlig skatt – ränta och betalningstid .................................. 8.6.1 Vårt uppdrag och utvärdering ............ 8.6.2 Bakgrunden till dagens regler..................................... 8.6.3 Enhetliga regler för ränta på slutlig skatt .................. 8.6.4 Betalningstiden för slutlig skatt................................. 8.7Slutlig skatt bör även i fortsättningen hanteras på 8.8Överskott på skattekontot som motsvarar slutlig skatt Sidobetalningsansvaret på skattekontot................................ Vårt uppdrag och utvärdering ............. Skatter och avgifter som omfattas av ett sidobetalningsansvar ska hanteras i Förändrade ränteregler för sidobetalningsansvar ...... Mindre belopp ska bara återbetalas automatiskt till Betalning och återbetalning av skatt för kommuner och Anstånd .........................med att betala skatter och avgifter 8.12.1 .........................................Ökat utrymme för anstånd 8.12.2 ..................Anstånd med betalning av kontrollavgift 8.12.3 .......................Ersättning för ställd anståndssäkerhet Höjd beloppsgräns .........................................för indrivning Omprövning ....................................och överklagande Snabbare ......förfarande för omprövning och överklagande 9.1.2 Den enskildes möjlighet att påskynda Skattenämndernas ......................................roll i förfarandet 9.3Återbetalning av skatter och avgifter som har tagits ut i strid med EG-rätten ............................................................... 9.4Omprövning med hänvisning till ny eller ändrad praxis Vitesförlägganden ska få överklagas ..................................... Betalningsskyldighet vid skattebrott ........................... Behovet av utökat ansvar....................................................... Skadestånd eller utökat ansvar för betalning av skatten? Förutsättningar för beslut om solidariskt ansvar på grund av skattebrott............................................................... Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ....................... Skatteförfarandet samlas i en lag........................................... Större möjligheter att deklarera med ombud ....................... 12.4.1 Ett godkännande för F-skatt ska ersätta F- 12.4.2 Ändrade förutsättningar för F-skatt ......................... 12.4.3 Bestämmelserna om skatteavdrag förenklas ............. 12.4.4 Lättare att få den preliminära skatten anpassad efter den beräknade inkomsten.................................. Tidpunkt för deklaration och betalning av skatt för andra juridiska personer än dödsbon .................................... Redovisning av mervärdesskatt ............................................. 12.7 Ersättning för kostnader för biträde ..................................... 12.9 Betalning och återbetalning av skatter och avgifter ............. 12.9.1 Enhetliga regler för ränta på och kortare betalningstid för slutlig skatt ..................................... 12.9.2 Anstånd med betalningen........................................... 12.9.3 Övriga betalnings- och återbetalningsfrågor............. Omprövning och överklagande ........................................... 12.10.1 Skattenämnderna ersätts av en särskild 12.10.2 Övriga frågor om omprövning och Ansvar för den som dömts för skattebrott......................... Bilaga 1 Kommittédirektiv (dir. 2005:129) ................................ Bilaga 2 Kommittédirektiv (dir. 2007:165) ................................ Kommittédirektiv (dir. 2008:126) ............................... Bilaga 4 De största administrativa kostnaderna Bilaga 5 Skattetillägg – totala belopp.......................................... Bilaga 6 Antal beslut om skattetillägg ........................................ Bilaga 7 Skattebyten – exempel................................................... Författningskommentar – övriga lagar............................... 1Utredningens uppdrag och arbete Vårt uppdrag har varit att se över skatteförfarandet. I vårt uppdrag har ingått att särskilt överväga bl.a. följande: Förändringar som gör skatteförfarandet mer rationellt och kostnadseffektivt. Förslag som minskar företagens administrativa kostnader. Slopad skyldighet att lämna självdeklaration i vissa fall. En rullande taxering, dvs. en ordning där beslut fattas löpande och inte som en gång . Ett snabbare förfarande för omprövning och överklagande. Hur överensstämmelsen mellan preliminär och slutlig skatt kan förbättras. Om bestämmelserna om skatteförfarandet bör samlas i en lag. Möjligheterna till effektiv kontroll. Om skattekontosystemet kan förbättras. Förutsättningarna för att få ersättning för kostnader för biträde i ärenden och mål om skatt. Om bestämmelserna om skattetillägg behöver ändras för att ytterligare stärka rättssäkerheten. Utredningens direktiv återges i sin helhet i bilaga 1–3. Utredningens uppdrag och arbete Kommentar till en fråga som ingår i uppdraget Det ingår i vårt uppdrag att undersöka hur tjänstedirektivets1 bestämmelser om gemensam kontaktpunkt skulle kunna hanteras inom ramen för verksamhetsområde. I departementspromemorian Genomförandet av tjänstedirektivet föreslås en ny lag om tjänster på den inre marknaden (Ds 2008:75). Lagförslaget innehåller bestämmelser om att en gemensam kontaktpunkt ska inrättas i . Kontaktpunkten ska bestå av en webbportal och en helpdesk. ansvarar, i samverkan med och , för att utveckla kontaktpunkten som ska vara i bruk . Genom kontaktpunkten ska tjänsteleverantörer, på elektronisk väg, kunna ansöka om tillstånd och kommunicera med tillståndsmyndigheten. Kontaktpunkten ska tillhandahålla information om svenska regler och berörda myndigheter samt viss rättslig prövning. Kontaktpunkten ska även lämna annan information av praktisk betydelse för att starta tjänsteverksamhet. Även konsumenter ska kunna få information av kontaktpunkten, bl.a. om vilka krav en tjänsteleverantör måste uppfylla och allmän information om konsumentskydd i andra medlemsländer. Remisstiden gick ut (UD2008/33742/). Med hänsyn till att frågan om gemensam kontaktpunkt har behandlats i andra sammanhang har vi valt att inte ta upp frågan. Totalt har utredningen haft 36 sammanträden. Arbetet har skett i nära samarbete med utredningens experter från departement, myndigheter och organisationer. Utredningen har haft en referensgrupp med företrädare från olika delar av näringslivet. Vi har haft sex möten med referensgruppen och bl.a. diskuterat våra förslag om ersättning för kostnader för biträde, tidpunkten för deklaration och betalning av skatt för juridiska personer med brutet räkenskapsår, skattenämndernas avskaffande och särskilda avgifter. 1 Rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden. Utredningens uppdrag och arbete Våra direktiv ger oss möjlighet att begära medverkan från . Vi har efter samråd gett i uppdrag att ta fram underlag i följande frågor: –fler elektroniska beslut, –fastighetsskatten i preliminärskattesystemet, och –snabbare omprövningsförfarande hos . Dessutom har på uppdrag av utredningen utvärderat skattekontosystemet och tagit fram underlag till utredningens konsekvensanalyser. har fastighetsskatten på bostäder avskaffats och ersatts av en fastighetsavgift. är avgiften högst för småhus. Vårt uppdrag att överväga om fastighetsskatten bör ingå i preliminärskattesystemet och uppdrag att ta fram underlag får därmed anses ha blivit inaktuella. utvärdering av skattekontosystemet tar vi upp i avsnitt 8. Rapporten snabbare omprövningsförfarande hos behandlas i avsnitt 9.1. I avsnitt 3.5 berörs redovisningen av uppdraget om fler elektroniska beslut. Våra konsekvensanalyser i avsnitt 12 bygger delvis på det underlag som har tagit fram. Vi har i enlighet med direktiven samrått med dåvarande Verket för företagsutveckling (Verva) när det gäller elektronisk kommunikation mellan skattskyldiga och . Vårt arbete med att analysera konsekvenserna av våra förslag har utförts i samråd med . Av våra direktiv framgår att fem ärenden hos överlämnades för att övervägas i utredningens arbete. Även under utredningstidens gång har regeringen beslutat att överlämna ärenden till utredningen. Det har ofta rört sig om skrivelser från olika organisationer med förslag på lagändringar. Vidare har skrivelser m.m. överlämnats från . Det har även hänt att organisationer och enskilda personer har skrivit direkt till utredningen och pekat på problem och föreslagit ändringar. Under arbetets gång har vi till regeringen överlämnat delbetänkandet Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89). Förslagen bereds fortfarande. aktuella betänkande är självständigt i förhållande till delbetänkandet. Förslagen i delbetänkandet finns alltså inte med här. Utredningens uppdrag och arbete Betänkandet är uppdelat i tre delar. I del 1 finns sammanfattningen och lagförslagen. Del 2 innehåller motiven till förslagen samt särskilda yttranden och övriga bilagor. Författningskommentarerna finns i del 3. Förslagen bygger på den lydelse som författningarna hade i rättsdatabas . I ett fåtal fall har även senare införda ändringar beaktats. Hänvisningar i motiven till bestämmelser avser den nya lagen, skatteförfarandelagen, om ingen lag anges. I författningskommentarerna avser en hänvisning som vanligt den lag som kommenteras om inte annat sägs. I den nya lagen används i vissa delar en terminologi som skiljer sig från den i nuvarande lagar. Som exempel kan nämnas att vi inte använder taxeringsbeslut. I stället ingår dagens taxeringsbeslut som en del i beslut om slutlig skatt. Äldre bestämmelser har vidare fått ny struktur och ett modernare språk. Sådana förändringar innebär i de flesta fall inga ändringar i sak. I de fall en bestämmelse ändras i sak sägs det uttryckligen. Att förändringar inte innebär någon förändring av rättsläget kommenteras alltså inte särskilt. Avslutningsvis bör noteras att förslag till vissa mindre justeringar av regelverket endast motiveras i författningskommentaren. I våra direktiv (dir. 2005:129) sägs att det är olyckligt att skatteförfarandet är utspritt på ett stort antal lagar. Detta innebär, förutom vissa materiella oklarheter, även korsreferenser och överlappningar som innebär en onödig administrativ börda för såväl myndigheter som enskilda medborgare och företag. Att vissa bestämmelser av samma innebörd har utformats på olika sätt i de nu aktuella lagarna kan dessutom medföra tolkningsproblem. En viktig uppgift för utredaren är därför att reda ut problemen genom att förtydliga och förenkla lagstiftningen på området. Enligt direktiven kan en lösning vara att slå samman de tre centrala lagarna inom skatteförfarandet till en. Taxeringslagen (1990:324, TL), skattebetalningslagen (1997:483, SBL) och lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter (LSK) skulle, eventuellt tillsammans med ytterligare någon av förfarandelagarna, kunna bilda en sammanhållen förfarandelag. Med en sådan lösning bör det enligt direktivet finnas stora möjligheter till förenklingar. I nästa avsnitt prövar vi om skatteförfarandet bör samlas i en lag. 2.2Skatteförfarandet samlas i en lag Utredningens förslag: Skatteförfarandet ska samlas i en lag – skatteförfarandelagen. Skälen för utredningens förslag De bestämmelser som går under namnet skatteförfarandet finns i huvudsak i taxeringslagen, skattebetalningslagen och LSK (de tre stora lagarna). I grova drag innehåller lagarna bestämmelser om vilka uppgifter som ska lämnas till ledning för beskattningen och hur de olika skatterna bestäms samt när de ska betalas. De tre stora lagarna på skatteförfarandeområdet kompletteras av lagar i följande ämnen: –lagen (1998:514) om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m. (torgkontrollagen), –lagen (2006:575) om särskild skattekontroll i vissa branscher (branschkontrollagen), –lagen (2007:592) om kassaregister m.m. (kassaregisterlagen),1 tvångsåtgärder –lagen (1978:881) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter (betalningssäkringslagen), –lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet (tvångsåtgärdslagen), –lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. (ersättningslagen), –lagen (2003:643) om allmänt ombud hos , och –lagen (2005:1117) om deklarationsombud. 1 träder i kraft först . Problemen med att skatteförfarandet är utspritt på flera lagar Problemen med att bestämmelserna om skatteförfarandet är utspridda på så många lagar är: 1.För många bestämmelser och hänvisningar. Det finns t.ex. dubbla bestämmelser om särskilda avgifter och överklagande samt omfattande hänvisningar från t.ex. skattebetalningslagen till taxeringslagens bestämmelser om revision och undantagande av handlingar. Gränsdragningen mellan taxeringslagen och skattebetalningslagen är t.ex. oklar. 3.Obefogade skillnader i sak mellan bestämmelser i samma ämne. Ett exempel är att skatteförfarandets sex vitesförbud skiljer sig åt när det gäller vilka gärningar som omfattas (tre olika varianter). Som exempel bör också nämnas att skattetillägg enligt taxeringslagen enbart kan tas ut om mervärdesskatt felaktigt har tillgodoräknats medan skattetillägg enlig skattebetalningslagen även kan tas ut när mervärdesskatt redovisats med för lågt belopp. 4.Bestämmelser med samma innebörd i sak men olika ordalydelser. Omprövningsfristerna i taxeringslagen och skattebetalningslagen uttrycks t.ex. på olika sätt trots att fristerna är lika långa. används t.ex. ett flertal olika begrepp för att beskriva tolvmånadersperioder (beskattningsår, inkomstår, kalenderår och taxeringsår). 6.Bestämmelser som hänger ihop ges i olika lagar. Som exempel kan nämnas att bestämmelser om revision finns i taxeringslagen medan förutsättningarna för tvångsrevision ges i tvångsåtgärdslagen. 7.Svårt att vid reformer bedöma behovet av lagändringar. Att förfarandet är utspritt leder lätt till att följdändringar glöms bort eller att bestämmelser som inte längre har någon betydelse glöms kvar. Lösningen är att samla skatteförfarandet i en lag – skatteförfarandelagen Tillsammans innebär problemen att bestämmelserna om skatteförfarandet är svåra att överblicka, läsa och förstå. Företag och de som arbetar med skatteförfarandet hos eller på rådgivningsbyråer får därför sannolikt lägga ner onödigt mycket tid på att orientera sig i förfarandet. Ännu mer besvärligt är det för alla enskilda som med ojämna intervaller måste ta reda på vad som gäller. Enligt vår mening råder det ingen tvekan om att lösningen på problemen är att samla skatteförfarandet i en lag. Fördelarna är många. Med en lag blir det färre bestämmelser och behovet av hänvisningar försvinner nästan helt. De obefogade skillnader i sak som finns mellan bestämmelser i samma ämne har uppkommit på grund av att skatteförfarandet varit utspritt. När bestämmelserna nu ersätts av en gemensam bestämmelse tas skillnaderna bort. Till exempel ersätts sex vitesförbud av ett. Problemet med att bestämmelser har olika ordalydelser men samma betydelse i sak försvinner med automatik när bestämmelserna slås samman till en. När definitioner och förklaringar samlas i en lag tydliggörs vilka definitioner som behövs och vilka som kan undvaras, vilket skapar goda förutsättningar för att samordna och strama upp dagens något röriga begreppsapparat. I skatteförfarandelagen används t.ex. inte begreppen inkomstår och taxeringsår utan endast beskattningsår och kalenderår. Att skatteförfarandet har varit utspritt på flera lagar har lett till att bestämmelser som skulle tjäna på att ges i samma lag har hamnat i olika lagar. Ett exempel är att bestämmelserna om revision och bestämmelserna om de tvångsåtgärder som får användas om den reviderade inte samverkar finns i olika lagar. I skatteförfarandelagen ges bestämmelserna i nära anslutning till varandra, vilket är en fördel för dem som ska tillämpa regelverket. Genom att skatteförfarandet samlas i en lag blir det lättare att analysera vilka lagändringar som behövs för att genomföra en reform.