sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — skall information som är av privat karaktär eller kommersiellt känslig hållas konfidentiell och skyddad i enlighet med gällande lagstiftning. Här skall utredaren särskilt uppmärksamma meddelarfriheten. Enligt direktivet skall medlemsstaterna tillse att energidistribu- törer, systemansvariga för distributionen och/eller företag som säljer energi i detaljistledet avstå från all verksamhet som kan hämma efterfrågan på och tillhandahållandet av energitjänster och andra åtgärder för förbättrad energieffektivitet eller hindra utveck- lingen av marknaden för energitjänster och andra åtgärder för förbättrad energieffektivitet. Utredaren skall analysera marknaden för energitjänster och andra åtgärder för förbättrad energieffek- tivitet och identifiera behovet av eventuella åtgärder. Utredaren skall lämna förslag till den myndighet eller organisation som skall ges i uppdrag att övervaka dessa marknader samt även bedöma huruvida gällande regelverk är ändamålsenligt. Utredaren skall föreslå ett av de alternativ som direktivet anger avseende krav på energidistributörer, systemansvariga för distribu- tionen och/eller företag som säljer energi i detaljistledet, direkt och/eller indirekt via andra leverantörer av energitjänster eller åtgärder för förbättrad energieffektivitet. Om utredaren finner att alternativet med frivilliga avtal är lämpligt skall utredaren utforma och förhandla sådana avtal med de berörda branscherna samt lämna detaljerat förslag till hur utvärdering, kontroll och i förekommande fall omförhandling och införande av ytterligare åtaganden i avtalen skall ske. Utredaren skall vidare lämna förslag till hur skall uppfylla direktivets krav om att se till att information om energieffekti- viseringsmekanismer och de finansiella och rättsliga ramar som antas i syfte att nå det nationella vägledande energibesparingsmålet är tydlig och allmänt når ut till de aktuella marknadsaktörerna. Tillgängliga behörighets-, ackrediterings- och certifieringssystem En tillräckligt hög grad av teknisk kompetens, objektivitet och tillförlitlighet hos berörd personal är avgörande för utvecklingen av marknader för energitjänster, energibesiktningar och åtgärder för förbättrad energieffektivitet. Utredaren skall bedöma huruvida dessa aspekter motiverar åtgärder beträffande behörighets-, ackrediterings- och/eller certi- fieringssystem för dem som arbetar på ovannämnda marknader. Utredaren skall särskilt beakta utformningen av sådana krav i det föreslagna systemet med energideklaration av byggnader (prop. 2005/06:145). Finansiella instrument för energieffektivisering Enligt direktivet skall medlemsstaterna upphäva eller modifiera all lagstiftning och alla regleringar som i onödan eller i opropor- tionerlig utsträckning hämmar eller begränsar användning av finan- siella instrument för energitjänster eller andra åtgärder för energi- effektivisering. Utredaren skall ur ett brett perspektiv analysera gällande regel- verk och, för det fall att någon regel som motverkar energieffek- tivisering påvisas, analysera huruvida regelverket står i konflikt med direktivet och i förekommande fall föreslå lämpliga ändringar av aktuellt regelverk. Utredaren skall vidare analysera marknaden för energitjänster och bedöma huruvida ytterligare åtgärder krävs för att främja marknaden när det gäller finansiella instrument för energitjänster och andra åtgärder för förbättrad energieffektivitet inom såväl den privata som den offentliga sektorn. Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för nätbunden energi Utredaren skall översiktligt analysera tillgänglig information om förekommande överförings- och distributionsavgifter och bedöma huruvida det förekommer tariffkonstruktioner som är olämpliga genom att medverka till att motiverad energieffektivisering för- svåras. I samband med detta skall utredaren bedöma huruvida det finns anledning att frångå principen om kostnadsreflektiva tariffer och om det finns något skäl att överväga helt rörliga tariffer. Direktivet medger att medlemsstaterna tillåter inslag i system och avgiftsstrukturer som har socialt syfte. Ett villkor för detta är dock att eventuella negativa effekter på överförings- och distribu- tionssystemet blir så små som möjligt. Utredaren skall bedöma om det finns behov av att överväga avgiftsstrukturer som har ett socialt syfte. Utredaren skall analysera behovet av och nyttan med sådana fonder som omnämns i direktivets artikel 11. Utredaren skall i första hand analysera om även utan sådana fonder kan uppfylla direk- tivets krav om att energibesiktningar skall finnas tillgängliga även för de marknadssegment där energibesiktningar inte tillhandahålls kommersiellt. Utredaren skall analysera marknaden för energibesiktning av hög kvalitet och bedöma huruvida ytterligare åtgärder behövs för att uppfylla direktivets krav. Mätning och upplysande fakturering av energiförbrukningen Utredaren skall analysera hur mätning av el, värme, varmvatten och kyla går till i samt den utveckling som sker beträffande installation av moderna elmätare inför kravet på avläs- ning för alla konsumenter som gäller från . Utreda- ren skall särskilt belysa och analysera det förhållandet att tapp- varmvatten och värme i allmänhet inte mäts individuellt till enskilda hushåll, främst inom flerfamiljshus. Beträffande indivi- duell elmätning skall utredaren analysera gällande regelverk och den utveckling som sker med övergång i bl.a. bostadsrätts- föreningar till ett gemensamt abonnemang för hela fastigheten. Utredaren skall i detta sammanhang utreda konsekvenserna av samt presentera förslag på ett krav på individuell mätning och debitering av el i flerbostadshus. Utredaren skall också utreda konsekvenserna av samt presentera förslag på ett krav på individuell mätning och debitering av tappvarmvatten i flerbostadshus. Utredaren skall belysa kostnaderna som följer av nödvändiga investeringar och ökad mätning samt de privatekonomiska, samhällsekonomiska och miljömässiga vinster som kan bedömas bli följden av eventuella förslag om individuell mätning. Vid behov skall förslagen också åtföljas av nödvändiga författningsförslag eller förslag till författ- ningsändringar. Utredaren skall vidare lämna förslag till motiverade undantag samt de ändringar i lagstiftning och andra regelverk som krävs för att uppnå en ökad grad av individuell mätning. Utredaren skall analysera hur fakturering av energi sker utgående från kriterierna tydlighet, grundad på den faktiska för- brukningen, samt fullständig redovisning av de aktuella energikost- naderna. Utredaren skall i detta sammanhang presentera ett detalje- rat förslag till vilka författningar eller författningsändringar som behövs för en reglering om krav på debitering efter den faktiska förbrukningen kopplat till eventuella förslag om individuell mät- ning. Utredaren skall stödja eventuella förslag med analys av deras privat- och samhällsekonomiska konsekvenser. Utredaren skall analysera huruvida den information som till- handahålles konsumenterna uppfyller direktivets krav samt komma med förslag till eventuella kompletterande åtgärder. Nationell plan för energieffektivisering Utredaren skall sammanställa och analysera de metoder som an- vänds för kvantifiering av den energieffektivisering som uppnås med olika metoder enligt vad som föreskrivs i artikel 14 i EG- direktivet. Härvid skall utredaren särskilt behandla metoder för kvantifiering av effekten av övergripande marknadsekonomiska instrument såsom energiskatter samt effekten hos slutanvändaren av utbyggnaden av fjärrvärme och kraftvärme. stor del horisontella styrmedel såsom energiskatter för att främja effektivisering av energianvändningen. Effekten av sådana åtgärder anses lättast beräknas med metoder av typ top-down. Utredaren skall därför särskilt identifiera eventuella svårigheter att rättvisande beskriva effekten hos slutanvändaren av energiskatter och fjärr- värmeutbyggnad när det krävs att en viss andel av beräkningarna skall ske med användning av beräkningsmetoder av typen bottom- up. Resultatet av denna analys skall redovisas . Utredaren skall lämna förslag till en nationell plan för energieffektivisering. Arbetets genomförande, samråd, tidsplan m.m. Utredaren skall beakta arbetet i den föreskrivande kommitté som kommissionen skall biträdas av enligt artikel 15 i direktivet. Utredaren skall vid behov biträda i dess med- verkan i kommitténs arbete och medverka vid framtagandet av underlag för utveckling av metoder för beräkning av uppnådd energieffektivisering. Utredaren skall även följa och översiktligt redovisa arbetet med att genomföra EG-direktivet inom EU:s övriga medlemsstater. Utredaren skall även samråda med och berörda delar av näringslivet samt, när det gäller redovisning av förslagets effekter på små företag, med (). Konsekvenser för små företag skall redovisas i enlighet med förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter på små företags villkor. Utredaren skall särskilt beakta de administrativa konsekvenserna för näringslivet. Förslagen skall utformas så att företags administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. Utredaren skall utifrån tillgängligt kunskapsunderlag om mäns och kvinnors energianvändning belysa konsekvenserna av genom- förandet av direktivet för jämställdheten mellan män och kvinnor. Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som behövs. Samtliga förslag skall kostnadsberäknas. Om utredaren föreslår åtgärder som kräver finansiering skall förslag till sådan lämnas. Bilaga 1 SOU 2008:25 Utredaren skall stödja eventuella förslag med analys av dessas privat- och samhällsekonomiska konsekvenser. Utredaren skall delredovisa sitt uppdrag och . Slutredovisning skall ske . Tilläggsdirektiv till utredningen om genom- förande av direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd utredningstid, m.m. Den del av utredningsuppdraget som gäller redovisning och analyser av tillgängliga och tillämpade metoder för uppföljning och verifiering av uppnådd energieffektivisering utgår. Tiden för att delredovisa uppdraget om att lämna förslag till en nationell hand- lingsplan för energieffektivisering förlängs till senast den 31 okto- ber 2007. Tiden för slutredovisningen av uppdraget förlängs till . Regeringen beslutade (M2006/2586/E) att be- myndiga chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till genomförande av och rådets direktiv /32/EG om effektiv slutanvändning av energi och om energi- tjänster (dir. 2006:89). Arbetet med deluppdraget om redovisning och analyser av tillgängliga och tillämpade metoder för uppföljning och verifiering av uppnådd energieffektivisering påbörjades av på regeringens uppdrag . Regeringen avser att uppdra åt att slutföra detta deluppdrag. Deluppdraget bör därför utgå ur utredningsupp- draget. Till följd av att någon särskild utredare inte förordnades av den tidigare chefen för och att ett sådant förordnande fördröjts av regeringsskiftet bör tiden för delredovisning och slutredovisning av uppdragets övriga delar förlängas, lämpligen till senast den 31 okto- ber 2007 och . L 114/64 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV 2006/32/EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EEG (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), med beaktande av yttrande (2), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och av följande skäl: (1)Det är nödvändigt att få till stånd effektivare slutanvänd- ning av energi, att styra efterfrågan på energi och främja produktionen av förnybar energi i gemenskapen, efter- som möjligheterna att på kort till medellång sikt på annat sätt påverka förhållandena i fråga om energiför- sörjning och energidistribution är relativt begränsade, vare sig man bygger upp ny kapacitet eller förbättrar överföring och distribution. Detta direktiv bidrar därför till ökad försörjningstrygghet. (2)Effektivare slutanvändning av energi kommer också att bidra till minskad förbrukning av primärenergi och minskade utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser och således förebygga farlig klimatförändring. Dessa utsläpp fortsätter att öka och gör att det blir allt svårare (1) EUT C 120, 20.5.2005, s. 115. att uppnå målen i Kyotoprotokollet. Människans verk- samhet inom energisektorn svarar för av gemenskapens utsläpp av växthusgaser. I gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, som återfinns i Europa- parlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG (4), anges att ytterligare minskningar är nödvändiga för att nå det långsiktiga målet i ramkon- vention om klimatförändringar att stabilisera koncen- trationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar farlig påverkan på klimatsystemet genom mänsklig verksamhet. Därför behövs det konkret politik och konkreta åtgärder. (3)Effektivare slutanvändning av energi kommer att göra det möjligt att utnyttja kostnadseffektiva energibesparings- möjligheter på ett ekonomiskt effektivt sätt. Åtgärder för förbättrad energieffektivitet kan leda till sådana energi- besparingar och på så sätt bidra till att minska gemenskapens beroende av energiimport. En övergång till energieffektivare teknik kan dessutom öka gemens- kapens innovationsförmåga och konkurrenskraft, vilket betonas i Lissabonstrategin. (4)I kommissionens meddelande om genomförandet av första delen av det europeiska klimatförändringspro- grammet framhölls att ett direktiv om styrning av energiefterfrågan är en av de viktigaste åtgärder som bör vidtas på gemenskapsnivå för att komma till rätta med klimatförändringen. (5)Detta direktiv överensstämmer med och rådets direktiv /54/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el (5) samt med och rådets direktiv / 55/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (6), vilka ger möjlighet att använda styrning av energieffektivitet och energi- efterfrågan som ett alternativ till ny kapacitet och för att skydda miljön. Medlemsstaternas myndigheter får bland annat möjlighet att upphandla ny kapacitet genom anbudsförfarande eller att vidta åtgärder för effektivare energiutnyttjande och styrning på efterfrågesidan, därib- land system för vita certifikat. EUT C 318, 22.12.2004, s. 19. yttrande av (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den (EUT C 275 E, 8.11.2005, s. 19) och ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT). Rådets beslut av . EGT L 242, 10.9.2002, s. 1. EUT L 176, , s. 37. Direktivet ändrat genom rådets direktiv /85/EG (EUT L 236, , s. 10). EUT L 176, , s. 57. Europeiska unionens officiella tidning L 114/65 (6)Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av artikel 3 i direktiv /54/EG, i vilket det krävs att medlems- staterna inom sitt territorium skall se till att alla hushållskunder, och, när medlemsstaterna anser det lämpligt, små företag, har rätt till samhällsomfattande tjänster, det vill säga rätt till elleveranser av en bestämd kvalitet till lätt och tydligt jämförbara och rimliga priser som medger insyn. (7)Direktivets syfte är inte endast att främja utbudet av energitjänster utan också att stimulera efterfrågan på ett bättre sätt. Den offentliga sektorn i varje medlemsstat bör därför fungera som ett exempel när det gäller invester- ingar, underhållskostnader och andra utgifter för energi- förbrukande utrustning, energitjänster och andra åtgärder för förbättrad energieffektivitet. Den offentliga sektorn bör därför uppmanas att integrera hänsynen till förbättrad energieffektivitet i sina investeringar, avskriv- ningar och driftsbudgetar. Den offentliga sektorn bör vidare sträva efter att använda energieffektivitetskriterier vid offentlig upphandling, vilket är tillåtet enligt Europa- parlamentets och rådets direktiv /17/EG av om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (1) och och rådets direktiv /18/EG av om samord- ning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (2), något som bekräftats genom domstolens dom av i mål C‑513/99 (3). Med tanke på att förvaltnings- strukturen varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, bör de olika typer av åtgärder som den offentliga sektorn kan vidta göras på lämplig nationell, regional och/eller lokal nivå. (8)Den offentliga sektorn kan fungera som ett exempel på många olika sätt. Förutom de åtgärder som förtecknats i bilagorna III och VI kan den till exempel ta initiativ till pilotprojekt på energieffektivitetens område och sporra sina anställda till energieffektivitet. För att uppnå önskad multiplikatoreffekt bör man på ett effektivt sätt infor- mera de enskilda medborgarna och/eller företagen om sådana åtgärder och framhålla kostnadsförde- larna med dem. (9)Liberaliseringen av detaljistmarknaderna för slutförbru- kare av el, naturgas, kol och brunkol samt uppvärmning och i vissa fall även fjärrvärme och fjärrkyla har nästan utan undantag lett till ökad effektivitet och lägre kostnader för produktion, omvandling och distribution EUT L 134, 30.4.2004, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 2083/2005 (EUT L 333, 21.12.2005, s. 28). EUT L 134, 30.4.2004, s. 114. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 2083/2005. C-513/99: , tidigare Stagecoach , mot Helsingin Kaupunki och HKL-Bussiliikenne (2002 I-7213). Liberaliseringen har inte lett till någon större konkurrens i fråga om produkter och tjänster som skulle ha kunnat leda till ökad energieffektivitet på efterfråge- sidan. (10)I sin resolution av om energi- effektiviteten i Europeiska gemenskapen (4) fastställde rådet som mål att gemenskapen som helhet skulle förbättra energiintensiteten vid slutförbrukningen med ytterligare en procentenhet fram . (11)Medlemsstaterna bör därför anta nationella vägledande mål för att främja effektiv slutanvändning av energi och sörja för fortsatt tillväxt och lönsamhet för marknaden för energitjänster och på så sätt bidra till genomförandet av Lissabonstrategin. Antagandet av nationella vägle- dande mål för att främja effektiv slutanvändning av energi skapar faktisk synergi med annan gemenskaps- lagstiftning som, när den tillämpas, kommer att bidra till att dessa nationella mål uppnås. (12)I detta direktiv åläggs medlemsstaterna att vidta åtgärder, och uppfyllandet av direktivets mål beror av åtgärdernas påverkan på energikonsumenterna. Det slutliga resultatet av medlemsstaternas åtgärder är beroende av många yttre faktorer som påverkar konsumenternas beteende när det gäller energianvändning och deras beredvillighet att genomföra energibesparingsmetoder och använda ener- gibesparande utrustning. Även om medlemsstaterna förbinder sig att arbeta för att uppnå målet på är de nationella energibesparingsmålen vägledande till sin natur och medför ingen juridiskt bindande skyldighet för medlemsstaterna att uppnå det angivna målet. (13)Det erinras om att en medlemsstat, vid fastställandet av sitt nationella vägledande mål, för egen del kan ställa upp ett mål som är högre än . (14)Utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis på alla plan, särskilt inom den offentliga sektorn, kommer att bidra till bättre energieffektivitet. Medlemsstaterna bör därför göra upp förteckningar över åtgärder som vidtagits inom ramen för detta direktiv och i möjligaste mån ge en översikt av deras effekter i handlingsplaner för energi- effektivitet. (15)När energieffektivitet eftersträvas genom tekniska, bete- endemässiga och/eller ekonomiska förändringar, bör betydande negativ miljöpåverkan undvikas och sociala prioriteringar respekteras. (4) EGT C 394, 17.12.1998, s. 1. L 114/66 Europeiska unionens officiella tidning (16)Finansieringen av utbudet och kostnaderna på efterfrå- gesidan spelar en viktig roll för energitjänsterna. Inrättandet av fonder som beviljar stöd till genom- förandet av energieffektivitetsprogram och andra åtgärder för förbättrad energieffektivitet och som främjar utveck- lingen av marknaden för energitjänster kan vara ett lämpligt sätt att tillhandahålla icke-diskriminerande finansiering för nyetablering på denna marknad. (17)Effektivare slutanvändning av energi kan uppnås genom att man ökar tillgången och efterfrågan på energitjänster eller genom andra åtgärder för förbättrad energieffekti- vitet. (18)För att uppnå energibesparingspotentialen inom vissa marknadssegment där energibesiktningar i allmänhet inte säljs kommersiellt, till exempel hushåll, bör medlems- staterna se till att energibesiktningar finns tillgängliga. (19)I rådets slutsatser av anges att främjandet av energitjänster genom utveckling av en gemenskapsstrategi är en prioriterad åtgärd för förbättrad energieffektivitet. (20)Energidistributörer, systemansvariga för distributionssys- tem och företag som säljer energi i detaljistledet kan förbättra energieffektiviteten i gemenskapen om de marknadsför energitjänster som omfattar effektiv slutan- vändning, exempelvis för värmekomfort inomhus, varmvatten för hushållsbruk, kylning, produkttillverk- ning, belysning och motorer. För att energidistributörer, systemansvariga för distributionssystem och företag som säljer energi i detaljistledet skall kunna maximera sin vinst blir det därmed viktigare att sälja energitjänster till så många kunder som möjligt än att sälja så mycket energi som möjligt till varje kund. Medlemsstaterna bör sträva efter att undvika varje snedvridning av konkur- rensen på detta område, så att alla energitjänstleveran- törer garanteras likvärdiga förutsättningar för sin verksamhet. De kan emellertid överlåta denna uppgift till en nationell tillsynsmyndighet. (21)Med fullständigt beaktande av hur marknadsaktörerna inom energisektorn är organiserade på nationell nivå och för att främja genomförandet av de energitjänster och åtgärder för förbättrad energieffektivitet som föreskrivs i detta direktiv, bör medlemsstaterna kunna välja att ålägga energidistributörer, systemansvariga för distributionen eller företag som säljer energi i detaljistledet, eller eventuellt två eller alla dessa marknadsaktörer, att tillhandahålla dessa tjänster och att delta vid genom- förandet av dessa åtgärder. (22)Användning av tredjepartsfinansiering är en ny metod som bör uppmuntras. själv investeringskostnader och använder en del av det ekonomiska värde av energibesparingarna som följer av tredjepartsfinansieringen till att återbetala tredje parts investerings‑ och räntekostnader. (23)För att avgifter och andra bestämmelser för nätbunden energi skall leda till effektivare slutanvändning av energi, bör otillbörliga incitament till ökad förbrukning avskaf- fas. (24)Marknaden för energitjänster kan främjas på många olika sätt, även genom stöd som inte är ekonomiskt. (25)Energitjänster, program för förbättrad energieffektivitet och andra åtgärder för förbättrad energieffektivitet som syftar till att uppnå energisparmålet kan stödjas och/eller genomföras genom frivilliga avtal mellan marknadsaktö- rer och sådana organ inom den offentliga sektorn som utsetts av medlemsstaterna. (26)Frivilliga överenskommelser som omfattas av detta direktiv bör medge insyn och i tillämpliga fall innehålla upplysningar åtminstone om följande: kvantifierade mål, och ett stegvist genomförande, övervakning och rappor- tering. (27)Motorbränsle- och transportbranschen spelar en viktig roll för energieffektiviteten och energisparandet. (28)När åtgärderna för förbättrad energieffektivitet fastställs, bör hänsyn tas till effektivitetsvinster som uppstår genom utbredd användning av kostnadseffektiva tekniska inno- vationer, till exempel elektronisk avläsning. I detta direktiv innefattar begreppet konkurrenskraftigt prissatta individuella mätare även exakta värmemätare.