sou · GXB323 · 2009-03-03 00:00:00 — Bland dem som uppgav att det rökte till fest eller ibland och de som snusade ibland var andelen som aldrig hade behövt visa legitimation större än bland dem som rökte eller snusade /nästan . Detta kan tyckas märkligt, men en förklaring kan vara att även de som aldrig har handlat har svarat att de aldrig har behövt visa legitimation, något som visserligen är ett korrekt svar, men som gör resultaten svårtolkade. Utifrån undersökningens resultat kan man avslutningsvis konstatera att det inte tycks vara några större problem för ungdomar i gymnasiets årskurs ett att skaffa tobak, om de så önskar. och (1993). Skolelevers drogvanor 1993. Rapportserie nr 36. och T (2008). Skolelevers drogvanor 2007. Rapportserie nr 108. Tobaksanvändande, procentuell fördelning efter kön. Varken röker eller snusar Röker och/eller snusar Svar på frågan Röker du?, procentuell fördelning efter kön. Nej har aldrig rökt Nej har bara prövat Ja (totalt) – men bara på fest – men bara ibland Uppgiven konsumtion av cigaretter bland elever som rökte , procentuell fördelning efter kön. Svar på frågan Snusar du?, procentuell fördelning efter kön. Nej har aldrig snusat Nej har bara prövat Ja (totalt) – men bara ibland Uppgiven konsumtion av snus bland elever som snusade eller nästan , procentuell fördelning efter kön. Mindre än 1 dosa/vecka 1 dosa/vecka 2 dosor/vecka 3 dosor/vecka 4 dosor/vecka eller mer Andel bland rökarna som ha fått tag på cigaretter på något av följande sätt , procentuell fördelning efter kön. Köpt själv på försäljningsställe Andel bland rökarna som ha fått tag på cigaretter på något av följande sätt , procentuell fördelning efter hur ofta man rökte. Köpt själv på försäljningsställe Andel bland rökarna som handlat själva under de senast , procentuell fördelning efter hur ofta man rökte. Köpt själv i varuhus/mataffär Köpt själv i när- el. Köpt i själv i kiosk el. Köpt själv på bensinstation Köpt själv på restaurang Köpt själv på Internet Köpt själv från annat försäljnings- Andel bland rökarna som köpt av privatperson under de senast 30 da- garna, procentuell fördelning efter hur ofta man rökte. Köpt av kamrat 18 Köpt av kamrat 18 Köpt av annan privatperson Andel bland rökarna som blivit bjudna under de senast , procentuell fördelning efter hur ofta man rökte. Bjuden av kamrat el äldre Bjuden av kamrat el yngre Svar på frågan Hur har du skaffat cigaretter eller an- nan röktobak på något av följande sätt ?, procentu- ell fördelning bland rökare, uppdelat efter kön. Köpt själv på försäljningsställe Köpt själv i varuhus/mataffär Köpt själv i när- el. Köpt i själv i kiosk el. Köpt själv på bensinstation Köpt själv på restaurang Köpt själv på Internet Köpt själv från annat försäljnings- Köpt av kamrat som är 18 år Köpt av kamrat under 18 år Köpt av annan privatperson Bjuden av kamrat som är 18 år Bjuden av kamrat under 18 år Tagit utan lov av förälder Tagit utan lov på annat sätt Svar på frågan Hur har du skaffat cigaretter eller an- nan röktobak på något av följande sätt ? procentu- ell fördelning bland dem som rökte, uppdelat efter hur ofta man rökte. Röker till fest eller Köpt själv på försäljningsställe Köpt själv i varuhus/mataffär Köpt själv i när- el. Köpt i själv i kiosk el. Köpt själv på bensinstation Köpt själv på restaurang Köpt själv på internet Köpt själv från annat försäljnings- Köpt av kamrat som är 18 år Köpt av kamrat under 18 år Köpt av annan privatperson Bjuden av kamrat som är 18 år Bjuden av kamrat under 18 år Tagit utan lov av förälder Tagit utan lov på annat sätt Andel bland snusarna som har fått tag på snus på något av följande sätt under de senast , procentuell fördelning efter kön. Köpt själv på försäljningsställe Andel bland snusarna som ha fått tag på snus på något av följande sätt , procentuell fördelning efter hur ofta man snu- sade. Köpt själv på försäljningsställe Andel bland snusarna som handlat själva under de senaste 30 dagar- na, procentuell fördelning efter hur ofta man snusade. Köpt själv i varuhus/mataffär Köpt själv i när- el. Köpt i själv i kiosk el. Köpt själv på bensinstation Köpt själv på restaurang Köpt själv på internet Köpt själv från annat försäljnings- Andel av snusarna som köpt av privatperson under de senaste 30 da- garna, procentuell fördelning efter hur ofta man snusade. Köpt av kamrat 18 Köpt av kamrat 18 Köpt av annan privatperson Andel av snusarna som blivit bjudna , procentuell fördelning efter hur ofta man snusade. Bjuden av kamrat el äldre Bjuden av kamrat el yngre Svar på frågan Hur har du skaffat snus på något av föl- jande sätt ? procentuell fördelning bland dem som snusade, efter kön. Köpt själv på försäljningsställe Köpt själv i varuhus/mataffär Köpt själv i när- el. Köpt i själv i kiosk el. Köpt själv på bensinstation Köpt själv på restaurang Köpt själv på internet Köpt själv från annat försäljnings- Köpt av kamrat som är 18 år Köpt av kamrat under 18 år Köpt av annan privatperson Bjuden av kamrat som är 18 år Bjuden av kamrat under 18 år Tagit utan lov av förälder Tagit utan lov på annat sätt Svar på frågan Hur har du skaffat snus på något av föl- jande sätt ? procentuell fördelning bland snusare, uppdelat efter hur ofta man snusade. Köpt själv på försäljningsställe Köpt själv i varuhus/mataffär Köpt själv i när- el. Köpt själv i kiosk el. Köpt själv på bensinstation Köpt själv på restaurang Köpt själv på internet Köpt själv från annat försäljnings- Köpt av kamrat som är 18 år Köpt av kamrat under 18 år Köpt av annan privatperson Bjuden av kamrat som är 18 år Bjuden av kamrat under 18 år Tagit utan lov av förälder Tagit utan lov på annat sätt Svar på frågan Är det lättare eller svåre att köpa röktobak eller snus av någon som är i din egen ålder eller yngre?, procentuell fördelning bland dem som rökte och/eller snusade, uppdelat efter kön. Svar på frågan Är det lättare eller svåre att köpa röktobak eller snus av någon som är i din egen ålder eller yngre?, procentuell fördelning bland röka- re, uppdelat efter hur ofta man rökte. Svar på frågan Är det lättare eller svåre att köpa röktobak eller snus av någon som är i din egen ålder eller yngre?, procentuell fördelning bland snu- sare, uppdelat efter hur ofta man snusade. Svar på frågan Händer det att du blir ombedd att visa legitimation när du köper cigaretter, annan röktobak eller snus?, procentuell fördelning bland dem som rökte och/eller snusade, uppdelat efter kön. Svar på frågan Händer det att du blir ombedd att visa legitimation när du köper cigaretter, annan röktobak eller snus?, procentuell fördelning bland rö- kare, uppdelat efter hur ofta man rökte. Svar på frågan Händer det att du blir ombedd att visa legitimation när du köper cigaretter, annan röktobak eller snus?, procentuell fördelning bland snusare, uppdelat efter hur ofta man snusade. CAN genomför årliga undersökningar om alkohol-, narkotika- och tobaksvanorna bland skolungdomar i . Den här undersökningen om tobak gör vi på uppdrag av en statlig tobaksutredning. Undersökningen är anonym. När du fyllt i formuläret skall du stoppa det i kuvertet och klistra igen det. Kuverten samlas in av din lärare som skickar dem oöppnade till CAN. Besvara frågorna genom att sätta kryss för det alternativ som stämmer bäst för dig. Sätt bara kryss i en ruta om inte annat anges. TACK FÖR DIN MEDVERKAN! 1 Är du man eller kvinna? Hur gammal är du ? Fortsätt med fråga 5. Hur många cigaretter röker du vanligen ? 4 TÄNK TILLBAKA PÅ DE SENASTE 30 DAGARNA: Hur har du skaffat cigaretter eller annan röktobak på något av följande sätt? Markera en ruta på varje delfråga. 4-5 6-9 10-15 mer a) Köpt själv i varuhus/mataffär b) Köpt själv i när- eller jourbutik c) Köpt själv i kiosk eller tobaksaffär d) Köpt själv på bensinstation e) Köpt själv på restaurang f) Köpt själv på Internet g) Köpt själv från annat försäljningsställe h) Köpt av kamrat som är eller äldre i) Köpt av kamrat under 18 år j) Köpt av annan privatperson k) Bjuden av kamrat som är eller äldre l) Bjuden av kamrat under 18 år m) Bjuden av förälder n) Bjuden av annan o) Tagit utan lov från förälder p) Tagit utan lov på annat sätt 5 Snusar du? Fortsätt med fråga 7. Hur mycket snusar du ? 6 TÄNK TILLBAKA PÅ DE SENASTE 30 DAGARNA: Hur har du skaffat snus på något av följande sätt? Markera en ruta på varje delfråga. 4-5 6-9 10-15 mer a) Köpt själv i varuhus/mataffär b) Köpt själv i när- eller jourbutik c) Köpt själv i kiosk eller tobaksaffär d) Köpt själv på bensinstation e) Köpt själv på restaurang f) Köpt själv på Internet g) Köpt själv från annat försäljningsställe h) Köpt av kamrat som är eller äldre i) Köpt av kamrat under 18 år j) Köpt av annan privatperson k) Bjuden av kamrat som är eller äldre l) Bjuden av kamrat under 18 år m) Bjuden av förälder n) Bjuden av annan o) Tagit utan lov från förälder p) Tagit utan lov på annat sätt 7 Är det lättare eller svårare att köpa cigaretter, annan röktobak eller snus av någon som är i din egen ålder eller yngre? 8 Händer det att du blir ombedd att visa legitimation när du köper cigaretter, annan röktobak eller snus? Här är formuläret slut. Vi ber dig läsa igenom det en gång till och se efter att alla frågor som skall besvaras är besvarade. Om det är något mer du skulle vilja tillägga så kan du använda utrymmet nedan. TACK FÖR DIN MEDVERKAN! 1(2) om utbildning och arbete Urval av skolor ur skolregistret Populationen d.v.s. den grupp som skall undersökas är elever 1 /09. Undersökningen genomförs klassvis, urvalet består av skolor. Vid urvalstillfället hade SCB ännu inte information om elever 1 . Därför används elevuppgifter avseende 15:e . Urvalsramen hämtas från skolregistret och består av 920 gymnasieskolor. Av dessa hade 879 gymnasieskolor elever 1 per . Dessutom tillkommer 41 nya skolor som startats efter . För dessa skolor saknas ännu uppgifter om antalet elever. Urvalet dras med ett s.k. Pareto pps-urval. Urvalsdesignen innebär att ett objekts sannolikhet att komma med i urvalet är proportionell mot ett förutbestämt storleksmått. xk = storlek skola k (antal elever i årskurs 1) Med summering över U avses summering över de 920 skolor som ingick i urvalsramen. För de 41 skolor där uppgift om antalet elever 1 saknades, användes vid urvalsdragningen medianen för antalet elever i de 879 skolor där uppgift om antal elever fanns. Urval (urval om 220 skolor): Urvalet dras med ett s.k. Pareto pps-urval. Som storleksmått används antal elever 1. 2(2) om utbildning och arbete Variabler på filen: Skolid = unikt löpnr för skolan Kommun = kommunkod Namn = skolans namn Uadress = utdelningsadress Upostnr = utdelningspostnr Upostort = utdelningspostort Badress = belägenhetsadress Bpostnr = belägenhetspostnr Bpostort = belägenhetspostort Telenr = telefonnummer TeleFax = faxnummer Antelev = antalet elever 1, per . Information saknas för de 4 nya skolor som kommit med i urvalet. Ny = 1 om skolan är ny, 0 annars Storan = antalet skolor i urvalsramen = antalet utvalda skolor Urvsann = skolans sannolikhet att komma med i urvalet, se (1) Kommuners och länsstyrelsers tillsyn © 2008 , a Swedish limited liability partnership and a member firm of the KPMG network of independent member firms affiliated with , a Swiss cooperative. All rights reserved. Kommuners och länsstyrelsers tillsynsverksamhet Kommunernas tillsyn och tillsynsresultat Resurser och organisation för tillsynen Kommunernas löpande tillsyn – verksamhet och aktiviteter Kommunernas åsikter om länsstyrelsernas roll Kommunernas förslag till regeländringar Länsstyrelsernas tillsyn och tillsynsresultat Länsstyrelsernas löpande tillsyn – verksamhet och aktiviteter Länsstyrelsernas förslag till regeländringar Lista över intervjuade kommuner och länsstyrelser Kommuners och länsstyrelsers tillsynsverksamhet Utredningen om tobaksförsäljning till unga (S 2008:03) har till uppgift att göra en översyn av ef- fektiviteten och efterlevnaden av bestämmelsen om åldersgräns för handel med tobaksvaror och därtill anknutna bestämmelser (Dir. 2008:29). Översynens övergripande syfte är att så långt det är möjligt förhindra tidiga tobaksdebuter och förbättra folkhälsan genom att minska tobakskonsum- tionen. Det närmare syftet är att möjliggöra en mer effektiv efterlevnad av förbudet att sälja eller på annat sätt lämna ut tobaksvaror i näringsverksamhet till den som inte har fyllt . Utredningen har gett KPMG i uppdrag att genomföra en intervjuundersökning bland kommuner och länsstyrelser för att belysa bland annat hur de arbetar med tillsynen av tobaksförsäljning bland unga människor – främst tobakslagens bestämmelse om åldersgräns – samt vilka resultat som nås. I länsstyrelsernas fall handlar det om tillsyn över kommunerna i resp. län. Ytterligare ett syfte är att jämföra den tillsyn som bedrivs av de olika kommunerna resp. de olika länsstyrelser- na. Utredningen och KPMG valde gemensamt ut 20 kommuner och fem länsstyrelser (se bilaga). En ambition var att få med ett flertal relativt stora kommuner. Uppdragsgivaren ansåg det också viktigt att fånga upp kommuner som tycktes arbeta mer aktivt med frågan för att få välgrundade synpunkter på lag- stiftning och ev. problem i tillsynsarbetet. I uppdraget ingick inte att göra ett representativt urval, men valda kommuner och län täcker ändå väsentliga delar av . Där ingår de tre storstäderna och motsvarande länsstyrelser samt någ- ra andra kommuner i dessa län. Vidare ingår två andra länsstyrelser samt kommuner i flera andra län. Totalt omfattar urvalet kommuner i 14 län från norr till söder. Sammanlagt har de intervjuade kommunerna en folkmängd på ca 2,7 miljoner. Det gör att generella slutsatser i någon mån kan dras av materialet – om än med stor försiktighet. Ett omfattande frågeformulär upprättades i samråd med uppdragsgivaren. Detta skickades sedan ut i förväg till de utvalda kommunerna och länsstyrelserna för att dessa skulle hinna förbereda svar och bland annat ta reda på aktuella sifferuppgifter. Intervjupersonerna var de handläggare som i praktiken utövar tillsynen över tobaksförsäljningen i resp. kommun och län. Flera frågor är av kvalitativ karaktär, vilket försvårar sammanställningar och en enhetlig presenta- tion. Det går alltså inte att i tabellform summera alla faktorer som vi har berört i våra samtal med respondenterna. Vi har av bland annat integritetsskäl också valt att normalt inte redovisa enskilda kommunhandläggares svar på enskilda frågor. Det viktiga har varit att visa övergripande mönster, trender mm. När det gäller de tre storstadslänen genomfördes personliga möten med länsstyrelse, storstads- kommunen och ytterligare en kommun i länet. I övriga fall skedde intervjuerna per telefon. © 2008 , a Swedish limited liability partnership and a member firm of the KPMG network of independent member firms affiliated with , a Swiss cooperative. All rights reserved. Kommuners och länsstyrelsers tillsynsverksamhet framhålla dels att vi upplever flertalet kommunhandläggare som mycket engagerade, dels att samtliga tillfrågade kommuner och länsstyrelser på ett positivt sätt har ställt upp och aktivt delat med sig av sin kunskap och sina synpunkter. Vi vill dock redan här betona att intervjupersonerna i några fall gav vaga svar på våra frågor, vilket vi tolkar som att kommunerna i fråga saknar regel- verk, prioriterar verksamheten lägre och inte tycks ta tobakstillsynen på samma stora allvar som övriga. KPMGs arbete har samordnats av och genomförts av , och . 3.Kommunernas tillsyn och tillsynsresultat I denna del av vår rapport redovisar vi vissa sifferuppgifter, både totalt och i genomsnitt, när det gäller kommunernas tillsyn över tobaksförsäljningen. Vi vill erinra om att urvalet dels är begrän- sat, dels att utredningens och KPMGs ambition inte har varit att ge en statistiskt representativ bild. Därför är det inte möjligt att dra alltför långtgående slutsatser för hela riket. Det är tänkbart att ett annat urval hade kunnat ge ett delvis annat resultat. 3.1 Tobaksmarknaden i kommunen Laglig sektor – mer än en tobaksförsäljare per 1000 invånare Tobak säljs på en lång rad olika typer av försäljningsställen, alltifrån de stora livsmedelskedjornas butiker till små bensinmackar och kiosker. Det förekommer även lite udda försäljningsställen, såsom äldreboende, bilhandlare och leksakshandel. Antalet restauranger som säljer tobak uppges ha minskat, sannolikt till följd av rökförbudet inne i dessa lokaler. Samtliga personer som KPMG har talat med har lämnat precisa uppgifter över antalet anmälda ställen där tobak säljs, något som inte oväntat varierar med kommunens storlek. I genomsnitt finns i de aktuella kommunerna ca 1,3 anmälda försäljningsställen per 1000 invånare – med en variation mellan 0,8 och 2,4. Storstäder- na ligger på genomsnittet, och det är svårt att se något entydigt mönster när det gäller höga resp. låga värden för olika storlekar och typer av kommuner. Bristande kunskap om olaglig sektor Det finns i kommunerna en bristfällig kunskap om den oregistrerade eller svarta marknaden för tobaksvaror, vilket framhålls i de flesta intervjuer. Det anses inte ingå i den kommunala tillsyns- uppgiften att kartlägga vare sig förekomsten av smuggeltobak eller oanmälda försäljningsställen av annan tobak. Man hänvisar här allmänt till polisen och de rättsvårdande myndigheterna. Det innebär att det finns ett betydande mörkertal när det gäller tobaksförsäljare. I några kommuner, i huvudsak de största, uppger intervjupersonerna att man har en viss kontroll över läget och att man också har ambitionen att försöka följa och få kunskap om den olagliga delen av marknaden. Ett par exempel är och . Ambitionen tycks växla, och de flesta väljer att inte patrullera gatorna i jakt på oanmälda butiker, vilket heller inte är en normal kommunuppgift. © 2008 , a Swedish limited liability partnership and a member firm of the KPMG network of independent member firms affiliated with , a Swiss cooperative. All rights reserved. Kommuners och länsstyrelsers tillsynsverksamhet 3.2 Resurser och organisation för tillsynen När det gäller de resurser som läggs ned på tillsyn har vi i många fall bara kunnat få uppskattade värden, i några fall med stor osäkerhet. Uppgifterna visar att det finns betydande variationer mel- lan kommunerna – alltifrån av en handläggartjänst i fem av kommunerna till av en tjänst i en (relativt liten) kommun. Storstäderna har i regel ca en halvtidstjänst för central sam- ordning, information, rekryteringar av provköpande ungdomar mm och dessutom resurser ute i varje stadsdel för den löpande tillsynen. Man kan göra en jämförelse mellan invånarantalet i resp. kommun och de tillsynsresurser som respondenterna har uppskattat. Det visar mycket grovt att resursnivån på området, mätt som antalet handläggare per en miljon invånare, varierar i bety- dande utsträckning – från knappt 1 till drygt 17. Det behöver dock inte finnas ett klart samband mellan antal tjänster och hur aktivt/engagerat en kommun arbetar med tobakstillsynen. Dessutom behöver även en liten kommun ofta ha en basnivå och en kritisk massa. På frågan om kommunerna anser att tillräckliga resurser avsätts, har svaret oftast varit jakande. Handläggarna svarar här utifrån de ambitioner som finns hos både lagstiftaren och kommunen. För den ambitionsnivå som kommunen har satt, menar en övervägande del (14 av 20) att resur- serna räcker till för ändamålet. Bland dessa kommuner ingår de tre storstäderna. Sex av intervju- personerna svarar dock nej på frågan, och några konstaterar att en tillsynsverksamhet i princip aldrig kan få för mycket resurser, men att kommunen måste väga detta mot många andra behov. Det finns ingen klar korrelation mellan resurser per invånare och att handläggarna anser att resur- serna är tillräckliga. I så gott som alla de tillfrågade kommunerna är tillsynen av tobaksförsäljningen kombinerad med motsvarande tillsyn när det gäller folköl och/eller livsmedelstillsyn. Det framgår ganska klart av våra samtal att folkölsfrågan dominerar klart över tobaken när det gäller fokusering och resurs- fördelning, även om något undantag finns. Den organisatoriska hemvisten för tobakstillsynen skiljer sig åt mellan kommunerna. Det finns i huvudsak tre olika organisatoriska lösningar. och dess förvaltning är den vanli- gaste placeringen (11 av de 20 kommunerna). I övriga kommuner har denna uppgift antingen samordnats med miljönämndens livsmedelstillsyn (5 kommuner) eller också ansvaret lagts direkt på kommunstyrelsen (3 kommuner). I ett fall uppges socialnämnden och miljönämnden ha ett delat ansvar. © 2008 , a Swedish limited liability partnership and a member firm of the KPMG network of independent member firms affiliated with , a Swiss cooperative. All rights reserved. Kommuners och länsstyrelsers tillsynsverksamhet 3.3 Kommunernas löpande tillsyn – verksamhet och aktiviteter Baserat på främst kraven i Tobakslagen bedriver kommunerna tillsyn i olika former, och med litet olika fokus och inriktning. Kommunerna arbetar med både piska och morot. Många tycks före- dra att närma sig handlarna i en positiv anda, med upplysning och informellt samråd. Detta anses i längden ge bättre resultat än att hota med administrativa eller straffrättsliga sanktioner. Tillsynen planeras och kombineras med rådgivning Kommunernas konkreta verksamhet och aktiviteter baseras i de flesta fall på någon form av till- synsplan hos resp. kommun. Drygt hälften av kommunerna svarar klart ja på frågan om de har någon sådan plan. Det gäller till exempel storstäderna. I ytterligare några fall finns informella till- synsplaner. Arbetsuppgifter och beräknad resursförbrukning kan vara invävt i andra kommunala dokument, till exempel nämndens verksamhetsplan. Andra intervjupersoner svarar att det saknas ett sådant formellt planeringsdokument på området – i tre fall finns en mer informell vägledning, medan sex kommuner mer tydligt svarar att tillsynsplanering saknas. Det sistnämnda förhållandet rör både mindre och relativt stora kommuner. Inom ramen för samtliga kommuners tillsynsarbete lämnas råd och information, både muntligt och i form av broschyrer mm om exempelvis vilka regler som gäller i samband med försäljning av tobaksvaror till unga personer. Exempel på material och annan information är sådant som kommunen själv eller har tagit fram, men man använder också material från . Det kan handla om exempelvis klistermärken med symbolen om åldersgräns1 och © 2008 , a Swedish limited liability partnership and a member firm of the KPMG network of independent member firms affiliated with , a Swiss cooperative. All rights reserved. Kommuners och länsstyrelsers tillsynsverksamhet legitimationskrav, lättillgängliga populärversioner av Tobakslagen samt egenhändigt framtagna broschyrer. Information delas ibland ut på andra språk än svenska, såsom engelska och arabiska. Tillsynsbesök och provköp är stående inslag i tillsynen En stor del av den rena tillsynsverksamheten består i att besöka butiker och göra planerade prov- köp. Tillsynsbesök och liknande regelbundna besök hos anmälda försäljningsställen görs i flertalet kommuner. Tre respondenter är mer svävande i sina svar och en svarar nekande på denna fråga. Vid sådana besök kontrolleras om butiken/försäljningsstället har skyltat tydligt om att unga måste visa legitimation samt att tobaksreklamen måste begränsas på visst sätt, särskilt utanför försälj- ningsstället. Vidare ber man att få se och gå igenom säljarens egentillsynsprogram för att kontrol- lera om det finns klara interna instruktioner till personalen om vad som ska iakttas i fråga om to- baksförsäljning. Ytterligare inslag i tillsynen kan vara att aktivt kontrollera de försäljningsställen som inte har an- mält att de säljer tobak, en kontroll som knappt hälften av kommunerna uppger att de gör i högre eller lägre grad. sker dessa kontroller spontant i samband med tillsynsbesök till redan an- mälda försäljningsställen. Det händer även, men sällan, att tips inkommer till kommunen om oanmälda försäljare.