sou · GXB329 · 2009-04-09 00:00:00 — Statsbidraget bör därför inte styra organisationens ändamål och verksamhetens inriktning – utom i ett avseende. Verksamheten får inte strida mot demokratins idéer. Allt detta talar för att bidraget ska vara ett organisationsbidrag. Det är viktigt att framhålla att ungdomsorganisationerna långt ifrån bara organiserar ungdomar för att de ska kunna ge röst åt ungas krav och fungera som intresseorganisationer för ungas Mål och rätten till bidrag idéer och villkor i olika sammanhang. Ungdomsorganisationerna är i lika stor utsträckning definierade som organisationer som bedri- ver verksamhet för barn och ungdomar – även om det finns tydliga krav på ungas inflytande i organisationerna. Många är till exempel hobbyorganisationer. Det är genom verksamhetens inriktning och genom den praktiska föreningsverksamheten som dessa organisa- tioner fyller sin roll för barn och unga. Oberoende av vilken mix av röst och service som ungdomsorganisationernas egna definierade ändamål anger anser jag att den roll de har i samhället utgör goda skäl för staten att vilja stödja deras existens. Statsbidraget till ungdomsorganisationerna bör därför vara ett organisationsbidrag. Bidragets syfte bör styra villkoren för rätten till bidrag, men bidragets storlek bör fördelas efter så neutrala kriterier som möjligt. 2.5.4Ökad koppling till målen genom tydligare villkor Bidraget till ungdomsorganisationerna målrelaterades 1994,20 vilket kan ses som en anpassning till de idéer om mål- och resultatstyr- ning av offentlig verksamhet, som då var tongivande. Avsikten var att aktivt skulle granska organisationernas verk- samhet och beakta om verksamheten uppfyllde målen vid en bedömning av rätten till bidrag. I avsnitt 2.4.3 har jag beskrivit de problem en sådan granskning medför och varför Ungdomsstyrel- sen inte valt att arbeta efter den modellen. I korthet består proble- men i att en sådan granskning kräver kvalitativa bedömningar, som inte går att göra rättssäkra och förutsebara, samt att det inte finns regler i förordningen som ger rätt att avslå en ansökan på enbart en bedömning av organisationens verksamhet. För att i större utsträckning låta målen styra rätten till bidraget skulle förordningen kunna kompletteras med en bestämmelse som skulle ge möjlighet att avslå en ansökan med hänvisning till myndighetens bedömning av verksamheten. Detta skulle till exempel kunna utformas så att bidrag endast får ges till organisationer vars verksamhet uppfyller bidragets övergripande mål. skulle då ha det stöd i förordningen som saknas. Nackdelen med en sådan ökad styrning skulle vara en ökad rättsosäkerhet i bidragsgivningen och en granskning av verk- samheten som skulle innebära alltför långtgående styrning från 1993/94:135. Mål och rätten till bidrag statens sida med tanke på att bidraget bör vara ett organisations- bidrag. Rätten till bidraget bör styras av villkor som har koppling till bidragets övergripande mål. prövar organisationerna utifrån en rad villkor, varav flera har kopplingar till de övergripande målen. När jag i min inledande bedömning säger att målen för statsbidraget bör påverka bidragsgivningen genom att villkoren för rätten till bidraget ges en tydligare kopp- ling till de övergripande målen, menar jag att det bör ske genom att de villkor som används förtydligas och kompletteras. En sådan styrning har den fördelen att den väljer ut de organisationer som ska ha rätt till bidraget utifrån villkor som är förutsebara och likvärdiga. Det blir en anpassning till vad som faktiskt kan genom- föras och befriar – och organisationerna – från årliga påpekanden om bristande måluppfyllelse, som egentligen bara har en uppfostrande roll. Nackdelen är att de variabler som används endast är en slags indikatorer på måluppfyllelse. Uppfölj- ningen av bidragsgivningen blir därför viktig för att säkerställa att bidragsgivningen leder till uppfyllelse av målen. Syftet med statsbidraget ska vara att stödja organisationernas egna initiativ och verksamheter som kan bidra till att främja statsbidragets övergripande mål. Statsbidragets övergripande mål ska vara att främja barns och ungdomars inflytande och demokratiska utveckling, att enga- gera fler barn och ungdomar i föreningslivet samt att stödja barns och ungdomars möjligheter till fritid på egna villkor. I avsnitt 2.5.3 har jag föreslagit att bidraget bör vara ett organisa- tionsbidrag och att villkoren för rätt till bidrag ska vara kopplade till de övergripande målen för statsbidraget. Detta kan ske genom villkor som definierar uppbyggnad och verksamhet hos organisa- tionerna. Villkoren för rätt till bidraget bör beskriva hur de organi- sationer som har rätt till bidraget bör vara uppbyggda, bedriva sin verksamhet samt verksamhetens inriktning. Villkoren bör utformas så att det är trovärdigt att de organisationer som uppfyller villkoren Mål och rätten till bidrag också är de organisationer som, genom sin verksamhet har bäst förutsättningar att uppfylla syftet med bidraget. Jag föreslår därför en förändrad målstruktur bestående av ett syfte som kopplas till de övergripande målen för statsbidraget samt villkor som ger uttryck för målen och som kan formuleras som krav för bidrag. 2.6.1Syfte och övergripande mål Jag föreslår att de nuvarande målen för statsbidraget ersätts av ett syfte som kopplas till nya övergripande mål. Syftet med statsbidra- get ska vara att stödja organisationernas egna initiativ och verk- samheter som kan bidra till att främja statsbidragets övergripande mål. Skillnaden mot de nuvarande målen är att det tydliggörs att stödet avser organisationernas egna verksamheter som kan bidra till att främja de övergripande målen för bidraget. Fokus ändras från allmänna samhälleliga mål med bidraget till ett syfte att stödja verk- samhet som kan bidra till att uppfylla dessa övergripande mål. På så sätt kopplas de övergripande målen tydligare till organisationernas verksamheter. Det är viktigt att understryka att detta inte betyder att organi- sationernas egna verksamhetsmål och beskrivningar av vilket ändamål de har med sin organisation ska regleras. Däremot är syftet med bidraget att stödja verksamhet som kan bidra till att uppfylla de övergripande målen. Det som krävs av organisationerna är att de inom ramen för sina egna mål och ändamål strävar efter att bedriva verksamheten så att syftet med bidraget uppfylls – dvs. att de bedriver sin verksamhet så att den bidrar till att uppfylla de övergripande målen. Avsikten är inte att ska pröva organisa- tionernas verksamhet för att avgöra vilka delar av verksamheten som medverkar till att uppfylla syftet med bidraget. Prövningen av om verksamheten uppfyller syftet ska enligt min mening i stället ske med hjälp av generella villkor som definierar organisationens uppbyggnad och verksamhetens inriktning. Villkoren ska framgå av förordningen och de vägledande kommentarer som bör utformas av regeringen i beslutet om ny förordning. Bestämmelsen bör ge möjlighet att avslå en ansökan från en organisa- tion som trots att de uppfyller villkoren uppenbarligen bedriver en Mål och rätten till bidrag verksamhet som inte på något sätt uppfyller syftet med bidraget. Det är inte en trolig situation, men om den skulle uppstå finns på detta sätt en grund i förordningen för avslag. får också genom denna formulering ett stöd i förordningen för att begära in de uppgifter om organisationernas egna initiativ och verk- samheter, som myndigheten behöver för uppföljningen av bidraget. 2.6.2Behovet av en förändrad målformulering De nuvarande målen har en god förankring bland ungdomsorgani- sationerna. Mot den bakgrunden finns inga skäl till att helt ändra målens innehåll. Det finns dock skäl att ändra målen så att de tydli- gare formuleras som övergripande mål. De övergripande målen bör ha en utformning som gör det möj- ligt att på ett trovärdigt sätt koppla villkor för rätten till bidrag till de övergripande målen. Det ska vara trovärdigt att de villkor som ställs på organisationerna ger rätt organisationer rätt till bidrag. Problemen med nuvarande målformuleringar är dels tolkningen av formuleringar som demokratisk fostran, dels att formuleringar som meningsfull fritid, och främja jämställdhet och jämlikhet är mycket svåra att koppla till villkor som definierar uppbyggnad och verk- samhet hos organisationerna. Jag föreslår därför att de över- gripande målen omformuleras och att förordningens nuvarande villkor att organisationernas verksamhet inte får strida mot demo- kratins idéer, kompletteras med bestämmelser om jämställdhet. Begreppet demokratisk fostran har en stark positiv värdeladd- ning. Det avspeglar det ansvar som vuxengenerationen har för att överföra demokratiska värderingar och handlingsmönster till barn och ungdomar. Ordet fostran beskriver däremot inte den aktiva roll som barn och ungdomar har för sin demokratiska utveckling i föreningslivet. Jag föreslår därför att begreppet utveckling används i stället för fostran för att formuleringen ska kunna omfatta båda aspekterna. Målet meningsfull fritid problematiserades ung- domspolitiska proposition. I de vägledande kommentarer som jag redogjorde för tidigare i detta kapitel, uttryckte regeringen följande: Målet är relevant i den meningen att det preciserar vilken form av aktiviteter som stödet avser. Huruvida aktiviteterna upp- levs som meningsfulla eller ej bör dock avgöras av de enskilda medlemmarna och deltagarna. Mot den bakgrunden bör inte Mål och rätten till bidrag meningsfull fritid vara en del av det övergripande målet. Menings- fullheten kan knappast heller kopplas till villkor som definierar uppbyggnad och verksamhet hos organisationerna. De två målen om att främja jämställdheten mellan könen och främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper innebär att organisa- tionernas verksamhet ska vara tillgänglig för både flickor och pojkar, unga kvinnor och män samt olika ungdomsgrupper obero- ende av funktionsnedsättning, socialgruppstillhörighet, etnisk till- hörighet eller sexuell läggning. Detta är två mål som i grunden inte typiskt gäller för bidrag till ungdomsorganisationer utan är gene- rella för all statlig bidragsgivning – all statlig politik. I avsnitt 2.4.1 har jag visat att särskilt jämlikhetsmålet inte har kunnat prövas av och därför inte har beaktats vid fördelningen av bidraget. Jämställdhetsmålet har i viss mån kunnat beaktas. Det är också svårt att koppla dessa båda mål till villkor som definierar uppbyggnad och verksamhet hos organisationerna. De omfattas delvis redan av det befintliga villkoret att verksamheten inte får strida mot demokratins idéer. Mitt förslag är att målet om jäm- ställdhet omformuleras till villkor som kompletterar förordningens nuvarande villkor om att verksamheten inte får strida mot demo- kratins idéer. Målet om jämlikhet är bredare och därför mindre mätbart. Jag föreslår att det borttagna målet om jämlikhet inte ersätts med ett särskilt villkor. Se vidare avsnitt 2.7.3. 2.6.3Övergripande mål för statsbidraget De nuvarande målen fokuserar på att stärka utvecklingen av barns och ungdomars inflytande och därigenom ge dem möjligheter att påverka samhället och sina egna liv. Målen innebär vidare att fler ungdomar ska engageras i föreningslivet och att barn och ung- domar ska ges en meningsfull fritid. Jag vill därför hänvisa till följande citat från den ungdomspolitiska propositionen På ung- domars villkor. Mål och rätten till bidrag Regeringen anser att fortsatt utveckling av ungdomars egna organisa- tioner är av stor vikt för ungdomars möjlighet att skapa de redskap som behövs både för ett ökat inflytande och för en fritid på egna vill- kor. En central uppgift för ungdomspolitiken är därför att stödja ung- domars egen organisering inom såväl hobbyorganisationer och kul- turföreningar som politiska ungdomsförbund och andra samhällspoli- tiskt engagerade organisationer och projekt.21 De övergripande målen med bidraget skulle då kunna formuleras på följande sätt: Statsbidragets övergripande mål är att främja barns och ung- domars inflytande och demokratiska utveckling, att engagera fler barn och ungdomar i föreningslivet samt att stödja barns och ung- domars möjligheter till fritid på egna villkor. Inflytande och demokratisk utveckling Målet innebär att både organisationens struktur och verksamhetens innehåll bör främja barns och ungdomars inflytande över sina egna liv och i samhället i stort och deras demokratiska utveckling. En organisation som beviljas statsbidrag ska därför vara en ideell före- ning (ej ekonomisk förening), vara självständig och demokratiskt uppbyggd och alla medlemmar ska ha stadgeenliga möjligheter att påverka organisationens beslut. Medlemskapet ska vara frivilligt och organisationens verksamhet får inte strida mot demokratins idéer. Organisationen ska sträva efter att flickor och pojkar, kvin- nor och män ska ha en jämn fördelning av makt och inflytande i organisationen och över dess verksamhet. Engagera fler barn och ungdomar i föreningslivet Målet innebär att det är ett övergripande mål med bidraget att fler barn och ungdomar engageras i föreningslivet. Organisationerna ska uppmuntra barn och ungdomar både att bli medlemmar och att bli aktiva i föreningslivet. Organisationen ska därför ha ett minsta antal bidragsgrundande medlemmar för att få rätt till reguljärt bidrag, medlemmen ska tillhöra en aktiv lokalavdelning för att bli bidragsgrundande och barn och ungdomar ska ha inflytande i orga- 21 Prop.1998/99:115, s. 62. Mål och rätten till bidrag Genom att antal bidragsgrundande medlemmar utgör en grund för storleken på bidraget uppmuntras organisationerna att engagera fler i föreningslivet. Däremot är det inte rimligt att ställa krav på ett ständigt ökande medlemsantal för att en organisation ska vara bidragsberättigad. Barns och ungdomars möjligheter till fritid på egna villkor. Målet innebär att hänsyn skall tas till om organisationerna bedriver fritidsverksamhet på barns och ungdomars villkor. När det gäller verksamhet för barn ska verksamheten bedrivas utifrån ett barn- rättsperspektiv. Det innebär att barn och ungdomar ska ha infly- tande över besluten om hur verksamheten ska bedrivas. Bestäm- melsen ska också ge utrymme för organisationer där ungdomar helt formar en verksamhet utifrån sina idéer. Barns och ungdomars inflytande i organisationen ska leda till att verksamheten bedrivs på barns och ungdomars egna villkor. Verksamheten bör innehållsmässigt ha fritidskaraktär, dvs. ett socialt, samhälleligt eller kulturellt innehåll. Detta innebär att orga- nisationer som bedriver en verksamhet som inte har fritidskaraktär inte ska ha rätt till bidraget. Detta begränsar möjligheterna till bidrag till organisationer som i första hand arbetar för sina med- lemmars ekonomiska intressen. 2.7Tydligare villkor för rätten till bidrag Som villkor för bidrag ska följande gälla: En ska ha en tydlig majoritet (60 pro- cent) av medlemmarna i bidragsgrundande ålder även på lokal nivå. Andelen bidragsgrundande medlemmar ska beräknas endast på medlemmar som fyllt . Rätt till bidrag ska ges till ideella (ej ekonomiska) föreningar. Verksamheten ska ha fritidskaraktär. Verksamhet för barn och ungdomar ska bedrivas med ett barnrättsperspektiv. Mål och rätten till bidrag Dessutom ska ett särskilt villkor för bidrag införas i förord- ningen som innebär att en organisation ska sträva efter att flickor och pojkar, kvinnor och män ska ha en jämn fördelning av makt och inflytande i organisationen och över dess verksam- het. Följande villkor för bidrag ska gälla även i fortsättningen: Rätt till bidrag ska ges till självständiga ungdomsorganisa- tioner av medlemmarna i bidragsgrundande ålder (åldrarna 7–). Medlemskap ska vara frivilligt. Organisationen ska vara demokratiskt uppbyggd och medlemmar samt organ utsedda av medlemmarna ska besluta om föreningens verksamhet. Alla medlemmar ska ha stadgeenliga möjligheter att påverka organisationens verksamhet och beslut. Verksamheten får inte strida mot demokratins idéer. Ett minsta antal bidragsgrundande medlemmar ska krävas för rätt till reguljärt bidrag och antal bidragsgrundande med- lemmar ska utgöra grund för fördelning av bidragets storlek. En medlem ska tillhöra en lokalavdelning som bedriver verk- samhet och antalet bidragsgrundande lokalavdelningar ska utgöra grund för fördelning av bidraget. Jag har redogjort för varför jag inte anser att rätten till bidrag ska avgöras genom kvalitativa bedömningar om organisa- tionernas måluppfyllelse. Formella villkor för rätt till bidraget ska i stället beskriva hur de organisationer, som har rätt till bidraget, bör vara uppbyggda, bedriva sin verksamhet samt verksamhetens inriktning. Villkoren bör utformas så att det är trovärdigt att de organisationer som uppfyller villkoren också är de organisationer som, genom sin verksamhet och sitt sätt att verka, har bäst förut- sättningar att uppfylla syftet med bidraget. I det här avsnittet redogör jag först för hur de nuvarande reglerna bör kompletteras för att förtydliga rätten till bidrag. Därefter kommenterar jag de nuvarande regler som jag anser har betydelse för rätten till bidrag. Därefter beskriver jag hur jag anser att det nuvarande villkoret att verksamheten inte får strida mot demokratins idéer bör motiveras och kompletteras. För varje villkor jag kommenterar nedan anger jag också till vilket eller vilka av de övergripande målen som vill- koret kan kopplas. Mål och rätten till bidrag 2.7.1Definition av en bidragsberättigad organisation Bidraget bör liksom ges till ungdomsorganisationer. Följande villkor förtydligar vilka krav som därför bör ställas på de organisa- tioner som beviljas bidrag. En tydlig majoritet medlemmar i bidragsgrundande ålder även på lokal nivå Jag föreslår att av medlemmarna ska vara i åld- rarna 7–inom de lokalavdelningar som är bidragsgrundande. Någon sådan regel om att av medlemmarna ska vara i åldrarna 7–har inte tidigare funnits för lokalavdelning- arna. Däremot måste en bidragsgrundande lokalavdelning enligt föreskrifter, ha minst 5 bidragsgrundande medlemmar. Teoretiskt sett skulle det kunna finnas ett stort antal lokalavdelningar med långt under hälften av medlemmarna i bidragsgrundande ålder bara det i andra lokalavdelningar finns en betryggande majoritet medlemmar i rätt ålder. Förändringen kopplar rätten till bidrag till en tydligare definition av barn- och ungdomsorganisationer. Medlemsföreningar med låg andel bidrags- grundande medlemmar bör inte heller vara bidragsgrundande. Ungdomsorganisationerna har fört fram att undantag skulle behöva göras för mycket små lokalavdelningar där en liten föränd- ring i medlemsantalet snabbt leder till stora procentuella föränd- ringar. Min bedömning är att det komplicerar systemet allt för mycket att införa en särregel för mycket små avdelningar med t.ex. tio medlemmar. Detta villkor definierar i grunden en och har därför koppling till alla de tre övergripande målen. Andelen bidragsgrundande medlemmar ska beräknas endast på medlemmar som fyllt sju år Enligt de bestämmelser som finns i förordningen ska av det totala antalet medlemmar vara i åldrarna 7–för att organisationen ska ha rätt till bidrag. Det innebär att i den totala summan räknas även medlemmar in. Detta riskerar att bestraffa organisationer som väljer att även rikta sig till barn . För dem kan andelen bidragsgrundande medlemmar därmed Mål och rätten till bidrag sjunka och organisationen skulle kunna förlora hela sitt bidrag. Avsikten med gränsen bör rimligen vara att und- vika att organisationer som i stor utsträckning bedriver verksamhet för vuxna ska kunna få stöd. förde i sin rapport fram ett förslag om att antalet medlemmar inte skulle räknas med när andelen bidragsgrundande medlemmar beräknas.22 Jag ansluter mig till förslag att endast medlemmar som fyllt bör ingå i beräkningen av ande- len medlemmar i bidragsgrundande ålder. Detta villkor har kopp- ling till målet Engagera fler barn och ungdomar i föreningslivet. En vänder sig huvudsakligen till ungdomar Det bör vara ett rimligt krav för rätt till statsbidrag för ungdoms- organisationer att organisationen ska ha som ett av sina ändamål att organisera barn och ungdomar och att den ska bedriva verksamhet för barn och ungdomar. Jag har därför övervägt att införa en sådan bestämmelse. Genom mitt förslag att kravet på bidrags- grundande medlemmar ska gälla även på lokal nivå säkerställs att denna inriktning gäller genomgående i hela organisationen, varför någon särskild bestämmelse inte behöver införas. Organisationen ska vara en ideell förening (ej ekonomisk förening) I den nuvarande förordningen finns ett krav att organisationen för att beviljas bidrag ska vara en öppen sammanslutning med frivilligt medlemskap. uppmärksammade i sin rapport att förordningens bestämmelser inte är tillräckliga för att definiera att organisationer som beviljas bidrag ska vara ideella föreningar.23 Eftersom avsikten uppenbarligen är att stödet ska gå till ideella föreningar bör en tydlig bestämmelse om detta införas i förordningen. Detta är ett förtydligande av att bidraget inte ska fördelas till ekonomiska föreningar. Därigenom kan det sägas ha koppling till det övergripande målet Barns och ungdomars möjlig- heter till fritid på egna villkor. 22Ungdomsstyrelsen 2005, s. 117. 23Ungdomsstyrelsen 2005, s. 117. Mål och rätten till bidrag Verksamheten ska vara av fritidskaraktär En särskild bestämmelse ska införas i förordningen om att verk- samheten ska vara av fritidskaraktär. Därigenom förtydligas att de organisationer som ska beviljas bidrag bör ha en verksamhet som innehållsmässigt har fritidskaraktär, dvs. ett socialt, samhälleligt eller kulturellt innehåll. Detta innebär att organisationer som bedriver en verksamhet som inte har fritidskaraktär inte ska ha rätt till bidraget, vilket begränsar möjligheterna till bidrag till organisa- tioner som till exempel i första hand arbetar för sina medlemmars ekonomiska intressen. Att verksamheten ska ha fritidskaraktär begränsar också möjlig- heten för organisationer som bedriver sin verksamhet huvudsak- ligen inom skolans verksamhet. För att dessa organisationer ska kunna bli bidragsberättigade är det viktigt att föreningsverksam- heten till stor del bedrivs på ungdomarnas fritid, att medlemskapet är helt frivilligt och resultatet av ett självständigt val samt att stats- bidraget inte finansierar schemabunden skolverksamhet. Villkoret har koppling till det övergripande målet Barns och ungdomars möj- ligheter till fritid på egna villkor. Verksamhet för barn ska bedrivas med ett barnrättsperspektiv För de organisationer där vuxna och äldre ungdomar driver verk- samhet för yngre barn (7–) bör barnens inflytande över orga- nisationen och dess verksamhet vara tydligt och växande. För att förtydliga detta bör en bestämmelse införas i förordningen om att verksamhet för barn och ungdomar ska bedrivas med ett barnrättsperspektiv. Detta villkor har koppling till de båda övergripande målen om Inflytande och demokratisk utveckling och Barns och ungdomars möjligheter till fritid på egna villkor. 2.7.2Nuvarande bestämmelser i förordningen som definierar en bidragsberättigad organisation Flera av de villkor som definierar rätten till bidrag, har betydelse för att bidraget går till organisationer som har goda för- utsättningar att bidra till måluppfyllelsen för bidraget. De utgör därför en stabil grund i förordningen. Mål och rätten till bidrag En tydlig majoritet () medlemmar i bidragsgrundande ålder på nationell nivå Denna bestämmelse finns i nuvarande förordning för bidrags- formerna struktur-, utvecklings- och etableringsbidrag. Detta villkor definierar i grunden en och har därför kopp- ling till alla de övergripande målen. Denna bestämmelse finns i den nuvarande förordningen och bör behållas. Ett frivilligt medlemskap som bygger på ett eget ställ- ningstagande är en viktig grund för ett demokratiskt inflytande. Villkoret har koppling till det övergripande målet Inflytande och demokratisk utveckling.