sou · GWB364 · 2009-01-01 00:00:00 — PTS har den 13/3 2008 i ännu en underrättelse meddelat nya maxpriser för produkten, vilken svarade på 10/4 2008. Den 7/5 2008 förelade PTS ett maxpris på produkten . skrivning i sändningstillståndet för perioden –2009 som ger SVT rätt att använda överföringskapacitet som upplåtits av annan. Digitaliseringen av marknätet slutfördes . Därmed var det också möjligt att frigöra visst frekvensutrymme för annan användning än TV-sändningar. Regeringen beslutade att sammanlagt minst sex nationella muxar ska få upplåtas för TV-sändningar som kräver tillstånd enligt radio- och TV-lagen till och med . Minst fem av dessa ska ligga i frekvensbandet 470–(UHF band IV och delar av band V) och en i bandet 174–(VHF band III). Det innebär att i området 790–(övre delen av UHF band V) kan upplåtas för andra tjänster enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en plan så att innebörden i regeringsbeslutet kunde rea- liseras. Planeringen ska redovisas . I Post- och uppdrag ligger också att planera så att utrymme för ytterligare en nationell mux i UHF kan frigöras, vilket kan innebära sammanlagt sju nationella muxar för digital marksänd TV. sänder SVT HDTV i den mux som kallas 6b. Den når ca 1 miljon hushåll i kring sändarna i , och . I denna mux sänds i första hand TV i regi av , men det finns alltså också utrymme för ytterligare sändningar. SVT sänder också HDTV på satellit via och i Com Hems kabelnät. meddelar Radio- och TV- verket sexåriga tillstånd för att sända TV-program enligt radio- och TV-lagen, med undantag för den verksamhet som finansieras med medel från TV-avgiften, dvs. meddelade verket nya tillstånd för TV i det digitala marknätet. Verket meddelade inga tillstånd i Mux 6b, förutom för TV . Komprimeringstekniker och nya standarder En HDTV-bild innehåller fem gånger så mycket information som en standard-TV-bild. Det innebär att det går åt mycket mer utrymme för att sända bilden. Eftersom utrymmet i marknätet är begränsat krävs att bilden istället komprimeras för att ta mindre plats i anspråk. Det ökade intresset för datakommunikation, både trådburen och trådlös, har inneburit att efterfrågan på komprime- ringstekniker varit hög. Det sker därför en kontinuerlig teknik- utveckling på området. komprimeras TV-signalen med en standard som heter MPEG2. Det var den standard som var aktuell när började sända TV digitalt i marknätet. finns emellertid en ny variant som heter MPEG4 och som kan göra komprimeringen mer effek- tiv, vilket innebär att det får plats mer information på samma utrymme. Det är också den standarden som används för HDTV. För att man ska kunna se HDTV i marknätet måste man ha en digitalbox med MPEG4. Med en sådan box kan man också se stan- dard-TV, men alltså inte tvärt om. Sändningarna i marknätet sker med DVB-T som är en europeisk standard för digitala TV-sändningar (Digital Video – Terrestrial). I denna familj finns även varianter för sändning, bl.a. på satellit (DVB-S) och kabel (DVB-C). Det pågår ett arbete med att uppgradera denna standard till DVB-T2. Motsva- rande uppgradering har redan ägt rum på satellit där DVB-S2 är införd. Den innebär att kapaciteten i överföringen ökar. rymmer en mux /s och efter en uppgradering kan detta öka till 28–/s. Denna uppgradering förväntas kunna vara färdig 2009 och kräver nya boxar hos hushållen. I ett andra steg kan kapa- citeten öka ytterligare genom att två signaler sänds med olika pola- risation, vilket skulle kunna innebära att en mux kan rymma närmare /s. En sådan förändring av utsändningen skulle inte bara innebära att hushållen måste skaffa nya boxar utan även nya antenner eftersom det är i antennen som de två polarisatio- nerna ska skiljas ut. I en skrivelse till regeringen meddelade majoriteten av tillståndshavarna i marknätet att de ämnade gå över till mer frekvenseffektiv teknik för att få plats med fler kanaler och mer tjänster. Det gäller i första hand en övergång till MPEG4. Denna övergång kan ske stegvis eftersom både MPEG2 och MPEG4 kan samsas i samma mux. Allt mer av SVT:s produktion görs nu i HD-format. Detta beror på att man vill säkerställa en hög kvalitet för framtida lagring och återutsändning. Det har också att göra med vilken utrustning som finns att köpa. SVT måste få möjlighet att utvecklas med ny teknik och nya tjänster liksom kommersiella TV-bolag (se avsnitt 6.2.2 och 6.2.3). I takt med att HDTV, dvs. högupplöst TV med större detaljrike- dom än dagens standard-TV, erbjuds av fler och fler aktörer bör också SVT få möjlighet att erbjuda sina tittare HDTV. Många hus- håll kommer också att ha möjlighet att ta emot HDTV eftersom de flesta platta som har sålts har HD-kapa- citet. HDTV-Forum, som är en sektion av branschorganisationen , uppger att det såldes 425 000 HD-färdiga TV-mot- tagare i . var siffran 800 000. Jag bedömer att SVT bör få fortsätta att sända i Mux 6b för att sända HDTV i Mux 1. Innan det är möjligt att sända HDTV i Mux 1 utan att minska på antalet kanaler, måste dock övergången till MPEG 4 och DVB-T2 vara helt klar. Därför bör SVT kunna beredas utrymme i den mux som kommer att ligga i VHF-bandet. Radio- och har meddelat att det inte är möjligt att ta denna i drift förrän tidigast . Det innebär att regeringen i samband med beslut om nästa sändnings- tillstånd för public service skulle kunna fatta beslut om public ser- vice i VHF-muxen. som distributionsteknik introducerades i . De första kabel-TV-näten drog nytta av väl utbyggda centralantennanläggningar, men successivt byggdes också specifik infrastruktur för kabel-TV ut. Det krävs inte tillstånd för att bedriva kabel-TV-sändningar men den som vill bedriva program- verksamhet i kabel måste anmäla sig hos Radio- och . De tre största kabel-TV-leverantörerna är Com Hem, Tele2Vision och , där Com Hem dominerar med av hushållen. är den distributionsform som har ökat snabbast . Sändningen är digital och kallas eftersom distributionen använder IP som är den gängse standarden på Internet. Sändningen går emellertid inte fritt över Internet, även om den skulle kunna det rent tekniskt. Beteckningen bredbands-TV är också vanlig eftersom det krävs stor överföringskapacitet jämfört med andra IP-baserade tjänster (som exempelvis e-post eller radio). distribueras av en tjänsteleverantör som inte behöver vara samma aktör som äger infrastrukturen eller som hyr ut Internet- access. De fyra största IP-TV-leverantörerna är Bredbandsbolaget/ Viasat, , FastTV och TeliaSonera. Digitaliseringen av kabelnäten i pågår, men är inte helt genomförd. Den största aktören på kabel-TV-marknaden, Com Hem, erbjuder de flesta av sina 1,78 miljoner anslutna hushåll digital- TV, men endast tar emot en digital signal. fick majoriteten av hushållen med kabel-TV sin TV-signal analogt. Det betyder att näten är en blandning av analog och digital teknik, vilket får konsekvenser för vidaresändningsplikten. Den kan emellertid ske på olika typer av infrastruktur, vilket kan få betydelse för vidaresändningsplikten enligt nuvarande lagstiftning. 13.3.2Vidaresändningsplikt – s.k. must carry Bedömning: Vidaresändningsplikten bör ses över eftersom nuvarande lagstiftning är otydlig och får oönskade konsekven- ser. Vidaresändningsplikten, även kallad must carry, infördes på 1980- talet för att garantera att hushåll i flerfamiljshus med centralantenn fick tillgång till public service utan extra kostnad även om central- antennanläggningen byggdes ut till en kabel-TV-anläggning med ett betal-TV-utbud. fick sändningstillstånd i mark- nätet kom vidaresändningsplikten att omfatta även TV4. Lagens omfattning och tillämpning Huruvida ett kabelnät är helt digitalt eller en blandning av analogt och digitalt, så kallat blandnät, är av betydelse för hur vidaresänd- ningsplikten i radio- och TV-lagen ska tillämpas. I 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen regleras vidaresändning i kabelnät. Krav på vidare- sändning av minst fyra public service-kanaler gäller om sändningen sker digitalt. Om sändningen däremot sker med både analog och digital teknik behöver endast två public service-kanaler vidare- sändas analogt medan de övriga endast behöver sändas digitalt. Sker sändningen endast med analog teknik är det möjligt att söka dispens. Sändningsplikten gäller inte för en anläggning där ett begränsat antal TV-program sänds till abonnenterna genom ett allmänt kommunikationsnät som består av parkabel av metall, med hjälp av digital teknik. Det innebär att ADSL-nät är undantagna om det övriga utbudet av TV-program är begränsat. Lagen gäller bara om ett betydande antal hushåll som är anslutna till nätet använder det som sitt huvudsakliga medel för att ta emot TV-sändningar. Det innebär att lagen gäller den leveran- tör som betjänar ett betydande antal hushåll, och alltså är den dominerande leverantören, och inte de eventuella övriga leverantö- rer som betjänar ett mindre antal av hushållen som är kopplade till samma nät. Slutligen gäller lagen inte för trådlösa nät. Vidaresändningsplikten bör ses över Regleringen i radio- och TV-lagen när det gäller vidaresändnings- plikten innebär att vissa hushåll som är anslutna till kabelnät inte har tillgång till alla public service-kanaler. Detta är en olycklig kon- sekvens av digitaliseringen av marknätet och därför bör lagen i detta avseende ses över. Det finns heller inget i lagen som garante- rar att kompletterande tjänster i form av talad textremsa och lik- nande sänds vidare i kabelnät, vilket är beklagligt ur ett tillgänglig- hetsperspektiv. SVT är i sina anslagsvillkor ålagda att se till att sändningar riktade mot kan tas emot av allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver TV-avgiften. Som regleringen i radio- och TV-lagen är utformad innebär den att SVT, för att uppfylla anslagsvillkoren, sluter avtal med TV-leverantörer som inte betjänar ett betydande antal i ett visst nät. Även detta är en olycklig konsekvens och borde ses över. Det är oklart vem vidaresändningsplikten omfattar enligt lagen. Formuleringen i 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen: Var och en som äger eller annars förfogar över ett elektroniskt kommunikations- nät är svårtydd. Det framgår inte tydligt om det är Internetleve- rantören eller tjänsteleverantören som är vidaresändningsskyldig. Radio- och , som tillsynsmyndighet, har meddelat att eftersom saken inte prövats så finns det heller inget klargörande. Jag anser att vidaresändningsplikten borde gälla den som sänder tjänsten TV och inte den som erbjuder infrastrukturen, dvs. Lagen borde klargöras i detta avseende. Slutligen kan vidaresändningspliktens koppling till överföring på tråd bli konkurrenssnedvridande eftersom trådlösa nätverk inte omfattas av lagen. Sammanfattningsvis anser jag att vidaresändningsplikten bör ses över eftersom nuvarande lagstiftning får oönskade effekter. TV kan distribueras till hushållen via satellit och tas emot av en parabolantenn. Denna antenn kan vara ägd av ett hushåll eller ägas gemensamt av flera hushåll. av hushållen tar emot TV-signalen i första TV:n från en satellit enligt Radio- och TV- verket. SVT har möjlighet att sända via satellit. Jag anser att SVT även fortsättningsvis bör få distribuera sitt utbud via satellit för att nå de tittare som har valt att använda parabolantenn för att ta emot sina TV-signaler. SVT bör självt få träffa avtal med de satellitleverantörer som företagen anser är mest relevanta och bäst lämpade att distribuera innehållet. är samlingsnamnet på olika sätt att få tillgång till TV i små bärbara mottagare, t.ex. mobiltelefoner. Det finns dels mobil- telefonibaserade tekniker, dels finns radio- och TV-baserade tekni- ker. Alla de 3G-operatörer som är verksamma i erbjuder mobil-TV i sina nät. När det gäller de radio- och TV-baserade teknikerna pågår försök. SVT har valt att inte distribuera sitt innehåll som mobil-TV via 3G-operatörerna. Istället har SVT, liksom vissa dagstidningar, en egen mobiltjänst via Internet. Användaren får del av SVT:s utbud genom att gå in på en speciell hemsida där innehållet är anpassat för att visas i en mobiltelefon. Innehållet strömmas ner. Regleringen av mobil-TV diskuterades av den tidigare radio- och och hanteras nu i den pågående (dir. 2007:133). Förslag: Alla program på svenska i SVT1, SVT2, Barnkanalen, Kunskapskanalen och SVT24 som är meningsfulla att texta ska textas. Textningen ska hålla en hög kvalitet. Program textas dels från utländskt språk till svenska, så kallad översättningstext, dels från svenska till svenska, s.k. programtext- ning eller undertext. Översättningstext sänds ut tillsammans med bilden och kan därför inte väljas bort medan undertexten oftast sänds som så kallad dold textning via text-TV systemet och därför måste väljas till. Hädanefter används textning istället för under- textning och i övriga fall översättningstextning. textade procent av förstasändningarna i det svenska utbudet i SVT1 och SVT2 samt hela utbudet i . Det innebär att sändningstillståndets mål om i SVT1 och SVT2 har uppnåtts.3 SVT har ökat andelen textade pro- gram kontinuerligt. Andelen textade av program med svenskt ursprung i SVT1 och SVT2 uppgick vilket är en ökning . En mycket stor del av alla långfilmer, fiktion och nyheter textas. På bästa sändningstid, dvs. 3 Målet gäller endast svenskspråkiga program eftersom SVT redan textar program på andra språk. 18.00 och 23.00, textas i stort sett alla långfilmer, nyheter och faktaprogram. Alla UR:s program som riktar sig till en publik textas. ökade andelen textade program från till 81 procent.4 UR har också ambitionen att börja texta de program som har en målgrupp . SVT direkttextar program manuellt med hjälp av särskilda tangentbord, s.k. velotype och någon utveckling sker inte längre av de tekniska hjälpmedel som används. SVT bedömer därför att metoden snart måste ersättas med ett svenskt taligenkännings- system vilket också är en förutsättning för att SVT ska uppnå målet om fullständig textning. Taligenkänningsteknik omvandlar det talade ordet till text som visas i TV-rutan. använder tekniken och arbete med att utveckla liknande metoder bedrivs i bland annat och . Taligenkänning förutsätter bland annat en programvara som innehåller det svenska språket i form av ord, uttryck, böj- ningar och dialekter. Något tillräckligt bra system finns inte och eftersom svenska talas av förhållandevis få personer i världen har tekniken främst inriktat sig på större språk. Taligenkänningstekniken kan emellertid användas inom många områden där talat språk i näst intill realtid kan överföras till skriven text. SVT har inlett samarbete med aktörer från näringsliv och universitet för att utveckla ett svenskt taligenkänningssystem av hög kvalitet. SVT:s behov skiljer sig emellertid från andra tillämp- ningar av taligenkänningstekniken eftersom stora krav ställs på tal- hastighet och möjligheten för systemet att känna igen ett stort antal svenska ord och uttryck. SVT bedömer att ett färdigt direkttextningssystem, som är redo för driftsättning, tar att utveckla. Kostnaden uppskattas till 20,8 miljoner kronor.5 4UR:s public service-redovisning 2006, 2007. 5Ett direkttextningssystem för SVT, 20/3 2008. 13.6.3Alla program på svenska ska textas Alla program på svenska i SVT1, SVT2, Barnkanalen, Kunskaps- kanalen samt SVT24 som är meningsfulla att texta ska textas. Kravet ska vara uppfyllt före tillståndsperiodens slut och ska också gälla regionala sändningar. Jag delar SVT:s bedömning att målet om fullständig textning endast kan uppnås med hjälp av ett taligen- känningssystem. Enligt direktiven ska vi överväga hur en hundraprocentig text- ning av förstagångssändningar med svenskt ursprung kan åstad- kommas. Vissa program, till exempel musikprogram, innehåller emellertid inte något tal varför de heller inte kan textas. Ett sådant krav skulle medföra att SVT och UR inte skulle kunna leva upp till sändningstillstånden. Jag anser istället att SVT och UR bör moti- vera varför vissa programkategorier inte har textats. Programbola- gen bör samråda med intressegrupper om vilka programkategorier som inte är meningsfulla att texta. Formuleringen i nuvarande sändningstillstånd med krav på text- ning av program av svenskt ursprung tas bort och ersättas med på svenska eftersom produktionslandet är oviktigt för om det behövs text eller inte. Nuvarande reglering innebär att exempelvis sportsändningar där SVT sänder från utländsk ort men där det talas svenska inte textas. Förslaget innebär också att alla regionala sändningar, Kunskaps- kanalen och Barnkanalen samt SVT24 ska textas. Antalet sända timmar av regionala program har ökat stadigt och SVT utökade antalet regionala upplagor av nyhetsprogrammen från 11 till 18. 2006 hade temakanalerna Kunskapskanalen, Barnkanalen och SVT24 en daglig räckvidd på över en halv miljon tittare, program- tjänster som också ska komma personer med funktionsnedsättning till del. Jag anser att det är angeläget att finna en lösning på finansie- ringen av ett taligenkänningssystem. 13.7Program på teckenspråk och teckentolkade program Förslag: SVT och UR ska sända betydligt fler timmar på teckenspråk och fler teckentolkade program. erkände 1981 teckenspråket som de dövas språk.6 beslut innebar att teckenspråket fick officiell status som undervisningsspråk. Teckenspråk är för många döva det pri- mära språket för kommunikation och många döva har begränsade möjligheter att ta till sig skriven text. Döva är därför ofta beroende av teckenspråket för kommunikation. – förslag till språklag (SOU 2008:26) föreslår man att det allmänna ges ett särskilt ansvar för att skydda och främja det svenska tecken- språket. Detta skulle ge det svenska teckenspråket samma skydd som de nationella minoritetsspråken har. Teckenspråkssändningar kan vara program producerade på teckenspråk eller program som översätts eller tolkas till tecken- språk, s.k. teckenspråkstolkning. Rent tekniskt kan teckenspråks- tolkning antingen sändas synlig för alla tittare eller väljas till för den intresserade. För att man ska kunna välja till tolkning krävs att programföretaget sänder bilden med den som teckentolkar i en extra TV-kanal. Hos tittaren krävs en digital-TV-box med dubbla mottagare. Teckenspråkstolkning i SVT:s och UR:s program är synlig för alla tittare. SVT ska enligt sändningstillståndet sända både program producerade på teckenspråk och program som översätts eller tolkas till tecken- språk. SVT sänder framför allt nyhetsprogram, barnprogram och faktaprogram producerade på teckenspråk. En mycket liten del av utbudet teckentolkas vilket framför allt sker i samband med allmänna val. I det nationella utbudet i SVT1 och SVT2 sändes 2007 totalt program på teckenspråk varav var nyheter och samhällsfakta och underhållning. Antalet förstasända teckenspråkssändningar har legat förhållandevis 1980/81:100 bilaga 12, bet. 1980:81:UbU25, rskr. 1980/81:332. medan antalet repriser har ökat. I figur 13.1 syns utvecklingen av både program på teckenspråk och teckentolkade program. Teckenspråkssändningar i SVT1 och SVT2 –2007 Källa: SVT:s public service-redovisning 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 finns nyheter också tillgängliga via 3G-mobiler och som podd-TV, dvs. en datafil som man kan ladda ner och titta på när man vill. Av UR:s utbud teckentolkades endast och 2006 och 2004 . teckentolkades inga pro- gram. Program som har teckentolkats har i regel varit korta pro- gramserier för barn i målgrupperna 0–3 och 4–. 13.7.2Utbudet av teckenspråkssändningar ska öka Jag föreslår att SVT och UR ska sända betydligt fler timmar på teckenspråk och fler teckentolkade program. Antalet förstasändningar teckenspråk i SVT har legat relativt . Det är nödvändigt att ambitionsnivån höjs betydligt. SVT:s teckenspråks- sändningar ska bestå av såväl program på teckenspråk som tecken- tolkade program. SVT bör samråda med intressegrupper om vilka program som ska sändas på teckenspråk och vilka som ska tecken- UR, som har ett särskilt uppdrag på utbildningsområdet, ska öka antalet teckentolkade program. Talad textremsa innebär att en syntetisk röst läser upp översätt- ningstexten. Detta gör att synskadade tittare, men även personer med läs- och skrivsvårigheter, kan ta del av textningen. Den talade textremsan sänds som en separat programtjänst och kräver därför ytterligare en digital-TV-box, eller en box med två mottagare. Den ena används för att ta emot bildsignalen och den andra för att ta emot den talade textremsan. Ljudsignalen från den mottagare som tar emot den talade textremsan kan anslutas till en separat högtalare eller till en öronsnäcka. Synskadade har möjlighet att få ersättning för hjälpmedel, som exempelvis punktskriftsmaskin, indikatorer, ljusfilter, luppar, för- storingsglas, datorstöd och DAISY-spelare. Kommuner och lands- ting har ansvaret för förskrivningen av hjälpmedel men har olika avgifter och ersättningssystem. Det är oklart om synskadade kan få ersättning för en digitalmottagare. Staten ger emellertid bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation till . Syftet är att stimulera landstingen att köpa in kommunikationsutrustning till personer som är döva, har en grav hörselskada, talskada eller språk- störning. SVT erbjuder talad textremsa i alla program i SVT1 och SVT2 utom i nyhetssändningar eftersom dessa direktsänds. planerar SVT att erbjuda talad textremsa i hela utbudet i SVT1 och SVT2. UR erbjuder inte talad textremsa. Program sänds från UR:s egen programkontroll men tillsammans med SVT plane- ras för en gemensam utsändning av alla UR:s program från SVT:s nya programkontroll, som beräknas vara färdig . Då kommer också UR:s program att omfattas av tjänsten. Programtablån för SVT:s och UR:s utbud finns tillgänglig via telefon. Förslag: ska SVT inleda försök med syntolkning. Syntolkning är ett komplement till talad textremsa och innebär att en inspelad röst beskriver vad som syns i bild i ett TV-program under naturliga pauser i dialogen. På detta sätt kan synintryck för- medlas till synskadade personer. Syntolkning tillhandahålls bland annat av BBC i . BBC har också utvecklat standarder för syntolkning som bland annat behandlar vilka program som är lämpliga för syntolkning, val av tempus och hur man prioriterar vid valet av vad som ska beskrivas så att tittaren får god och tillräcklig information om vad som händer i bild. Vissa program, som musik- program och nyheter, är inte meningsfulla att syntolka, men det är av särskild betydelse för andra program såsom filmer och dokumentärer. 13.9.1SVT ska inleda försök med syntolkning Jag föreslår att SVT ska inleda försök med syntolkning. Syntolkning är i många fall avgörande för att synska- dade ska kunna tillgodogöra sig programutbudet i TV. Genom att kombinera syntolkning med uppläst textremsa, som erbjuds i SVT1 och SVT2, förbättras förutsättningarna för att skapa till- gänglighet för synskadade väsentligt. Tjänsten sänds som en ljud- kanal och tas emot med en digital-TV-box på samma sätt som talad textremsa. 13.10 Hörbarhet och separerat ljud SVT har i det nuvarande sändningstillståndet haft uppdraget att vid utformningen av sändningarna ta hänsyn till att bakgrundsljud kan försämra möjligheten för personer med hörselnedsättning att ta del av utbudet. Under nuvarande tillståndsperiod har SVT tagit fram en policy med riktlinjer för bättre hörbarhet. Enligt policyn ska SVT bland annat reducera förekomsten av störande bakgrundsljud, genomföra kontroller av ljudkvaliteten, iaktta försiktighet med att blanda musik och tal i program och öka personalens kunskap om ljud, hörbarhet och funktionshinder. 13.10.1 Hörbarheten ska fortsätta att förbättras Jag anser att det är angeläget att arbetet med att förbättra hörbar- heten i TV fortsätter. Detta gäller inte minst möjligheten att reglera bakgrundsljudet i sändningarna. är det möjligt för den tittare som har en förstärkare med 5.1-ljud och en kompatibel digital-TV-box att justera tal, miljöljud eller andra bakgrundsljud. 14 Att tillgängliggöra radio Att radio skiljer sig från TV är ett trivialt påstående.