sou · GWB325d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Ett allmänt intryck av utredningsarbetet är att kunskapen, inte bara om hur energianvändningen kan effektiviseras, utan också om de vinster som kan nås genom sådana åtgärder är begränsad. Det gäller i alla sektorer av samhället. Som visats i kapitel 3 är bristen på kunskap ett faktiskt hinder mot energieffektiviseringar, som är lönsamma för aktörerna. En viktig slutsats är därmed att en ökad kunskap är en strategisk åtgärd om strävan mot en effektivare energianvändning ska bli framgångsrik. Det gäller inte minst information om de ekonomiska fördelarna med att effektivisera energianvändningen. Mot den bakgrunden bör, i ett tidigt skede, samlade och samordnade informationsinsatser ske, som omfattar både allmän information och information riktad mot enskilda kategorier av energianvändare och aktörer. De svenska förhållandena när det gäller tillförsel och användning av energi samt energisystemets struktur skiljer sig på flera väsentliga punkter från det europeiska genomsnittet. Mot den bakgrunden redovisas i kapitel 2 några huvuddata om tillförsel och användning av energi i . I kapitel 3 redovisas en beräkning av det vägledande energi- besparingsmålet och effekter av styrmedel som redan är i bruk eller som har beslutats. Här ges också en översikt över de komplette- rande styrmedel som behövs, dels för att det vägledande be- sparingsmålet ska uppnås, dels för att ett av utredningen antaget sparbeting om primärenergi ska vara realistiskt att uppnå i . Kapitlen 4-6 behandlar närmare de olika styrmedlen i bostads- och servicesektorn, industrisektorn samt transportsektorn. Kapit- len inleds med en kortfattad redovisning av strukturella förhållan- den och av energianvändningen i respektive sektor. I kapitel 7 redovisas åtgärder som krävs enligt direktivets arti- kel 5.1 och 7.2, nämligen den offentliga sektorns roll som före- gångare och föredöme när det gäller energieffektivisering och beträffande informationsfrågor. 2Tillförsel och användning av energi i Sammantaget tillfördes i i genomsnitt energi 2005. Den största enskilda energikällan var kärnbränsle med , följd av råolja och oljeprodukter () samt biobränslen, torv m.m. ().TPF1FPT varierade utbytet av el med utlandet mellan nettoimport och nettoexport. I tabell 2.1 visas den årliga genomsnittliga energitillförseln fördelad på olika energislag. 1TP PT Kärnkraft redovisas brutto (dvs. inkl omvandlings- och distributionsförluster) som tillförd kärnbränsleenergi enligt FN/ECE:s riktlinjer. Tillförsel och användning av energi i Tabell 2.1 totala årliga tillförsel av energi, årsgenomsnitt 2005, TWh och procent Råolja och oljeprodukterTPF FPT Biobränslen, torv med mera Import/export av elTPF FPT Användningen av fossila bränslen har minskat . har andelen kärnkraft i energisystemet ökat. Biobränsle- användningen har ökat . Av figur 2.1 framgår hur energianvändningen i har förändrats 2005. PT I råolja och oljeprodukter ingår ca olja för utrikes sjöfart. PT Värmepumpar avser stora värmepumpar i fjärrvärmesektorn. Tillförd energi till värme- systemet avser producerad värme, . Upptagen värme från omgivningen var och drivenergi från el . För småhus saknas nationell statistik över upptagen värme, medan produktion och distribution av driftelen för dessa ingår statistiken över de energikällor som omvandlas till el. Uppskattningar har gjorts av konsultföretagen på uppdrag, Heat pumps in energy statistics – suggestions respektive Åtgärdsbaserad top-down analys av konverteringar m.m.. Dessa bägge uppskattningar får med hänsyn tagen till brister i tillgängligt statistiskt underlag be- dömas vara relativt samstämmiga. Sammantaget uppskattar Nowab den tillgodogjorda netto- energin till , medan Profu har uppskattat den till . Uppskattningarna bygger på samma basdata, men till viss del olika antaganden om storlekar och effektivitet för värmepumparna samt olika gränsdragningar för levererad energi respektive nettoenergibehov för uppvärmning. 4TP PT Nettoimport av el räknas som tillförsel. Tillförsel och användning av energi i Figur 2.1 energitillförsel 1970 2005, exklusive nettoexport av el, TWh Källa: : Figurens not 1 hänvisar till att vindkraft inkluderas i vattenkraften t.o.m. . Figurens not 2 hänvisar till att tillförseln av kärnkraft beräknas enligt FN/ECE:s metod. Av de totalt tillförda i årsgenomsnitt nådde de slutliga användarna i form av slutanvänd energi, och gick till utrikes sjöfart. gick därmed till spillo i form av förluster eller användes för icke energi- ändamål.TPF5FPT Det innebär att ungefär två tredjedelar av den energi som tillfördes i landet kunde nyttiggöras som slutanvändning. De enskilt största använda energislagen var oljeprodukter och el med 140 respektive . Därefter följde biobränslen, torv m.m. med samt fjärrvärme med per 5TP PT Av dessa utgjordes av omvandlingsförluster i kärnkraft, medan var omvandlings- och distributionsförluster för övriga energibärare. gick till icke-energiändamål. 6TP PT De biobränsle avser individuella förbränningsanläggningar. Utöver detta ingår biobränsle som en del i fjärrvärme- och elproduktionen. Det innebär att den totala biobränsleandelen, för såväl individuella anläggningar som i fjärrvärme- och elproduk- tion är . Tillförsel och användning av energi i Tabell 2.2 Total slutlig energianvändning i . Årsgenomsnitt för perioden 2005, TWh och procent Av den totala slutliga energianvändningen gick vardera drygt en tredjedel till bebyggelsen och industrin, medan transportsektorn stod för cirka en fjärdedel. Fördelningen framgår av Figur 2.2. Figur 2.2 Total slutlig energianvändning i per sektor, TWh Industri exkl. ETS fossila bränslen Bostäder och service m.m. Figur 2.3 visar förändringen av den totala energitillförseln samt den slutliga energianvändningen i respektive sektor 2005. Av figuren framgår att den slutliga energianvändningen i industrisektorn och i bostäder, service m.m. har varit relativt . Den slutliga energianvändningen i transportsektorn har däremot ökat . har den totala arean inom bebyggelsen ökat med och det totala transportarbetet och den industriella produktionen har ökat. Tillförsel och användning av energi i Figur 2.3 totala energianvändning sektorsvis fördelat 1970 2005. Energiomvandlingssektorns förluster separat redovisade. Figurens not 1 hänvisar till att tillförseln av kärnkraft beräknas enligt FN/ECE:s metod. 2.2.1Slutlig energianvändning som omfattas av direktivet Den totala slutliga energianvändning som omfattas av EG-direk- tivet är mindre än den totala svenska slutliga energianvändningen. Detta beror i huvudsak på att industriell energianvändning, som kräver utsläppsrätter, är undantagen från direktivets tillämpnings- område. Övriga undantag har endast marginell betydelse. Samman- lagt omfattar direktivet i , med den tolkning som utvecklas i delbetänkandets kapitel 2, en slutlig energianvändning om . Det motsvarar i primär energianvändning med de av utredningen använda viktningsfaktorerna. Tillförsel och användning av energi i Tabell 2.3 Beräkning av besparingsmålet av genomsnittet för basåren 2001 2005, TWh Med utgångspunkt från direktivets tillämpningsområde svarar bebyggelsen för av den slutliga energianvänd- ningen. Industrins andel är cirka en tredjedel och transportsektorn står för cirka en fjärdedel av slutanvändningen av energi. Figur 2.4 Fördelning av slutlig energianvändning inom EG-direktivets tillämpningsområde mellan olika samhällssektorer, TWh Bostäder och service m.m. Sammantaget omfattar EG-direktivet av den nationella slutliga energianvändningen respektive nära tre femte- delar () av den totala mängden tillförd energi i . 7TP PT Genomsnitt för basåren 2001 2005. Tillförsel och användning av energi i Förhållandet mellan total energitillförsel, total slutlig använd- ning, slutlig energianvändning i enlighet med direktivet samt kvantifiering av energieffektivisering för Slutlig nationell e-anv. 3 Besparingsmål och styrmedel 3.1Kvantifiering av det vägledande målet Det finns inledningsvis anledning att erinra om den allmänna strategiska utgångspunkt, som redovisats i kapitel 1, och som inne- bär att energieffektiviseringar skall ses i ett systemperspektiv. Mot den bakgrunden måste det grundläggande syftet med energieffekti- viseringsdirektivet vara att minska användningen av primär energi för att tillgodose samhällets behov av energiberoende funktioner. I direktivet behandlas, som medel för att nå detta mål, effektivisering vid slutanvändning av energi. Därför räknar vi i det följande, för olika effektiviseringsåtgärder vidtagna hos slutanvändare, fram den resulterande effekten i form av minskad förbrukning av primär energi. I konsekvens härmed har också, för basåren, den slutliga användningen av energi i de sektorer som omfattas av direktivet, räknats upp till den förbrukning av primär energi som åtgår när främst omvandlingsförluster i tillförselsystemet beaktas. Som en följd härav redovisas, i det följande, resultaten i termer av primär energianvändning. Upplysningsvis redovisas även, inom parentes eller i särskilda kolumner, effektiviseringsinsatsernas inverkan på slutanvänd energi. Utgångspunkten för beräkningen av de vägledande målen är basårens energianvändning. Det vägledande besparingsmålet utgör och av basårens energianvändning. Delmålet har bestämts med utgångs- punkt från en rimlighetsbedömning och med beaktande av att det i praktiken skall uppnås genom åtgärder som vidtas . I sammanställningen i tabell 3.1 redovisas samtliga värden i enheten TWh primär energianvändning, som beräknats med tillämpning av de viktningsfaktorer som redovisats i kapitel 1, tabell 1.1 och, parallellt härmed, slutlig energianvändning i TWh. Besparingsmål och styrmedel SOU 2008:25 Tabell 3.1 Kvantifiering av direktivets vägledande mål Utredningen har också relaterat direktivets vägledande mål för till det föreslagna, ännu ej bördefördelade, målet att den primära energianvändningen ska ha minskat i förhållande till den beräknade primärenergianvändningen . Eftersom en sådan beräkning ännu inte gjorts har uppskattat storleken av detta mål i förhållande till basårsperiodens tillförsel av energi. Beräk- ningen visar att den primära energianvändningen , utifrån nämnda förutsättningar, behöver minska med för att målet ska uppnås. 3.2Effekter av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel Direktivet medger att effekter av s.k. tidiga åtgärder, som fort- farande kvarstår , får tillgodoräknas vid beräkning av om det vägledande målet har uppnåtts. Sådana åtgärder ska ha genomförts tidigast . För generella styrmedel, t.ex. skatter, får effekter tillgodoräknas. Arbetet för en effektivare energianvändning har pågått i . Ett stort antal åtgärder har redan genomförts och bidragit till att minska den svenska energianvändningen. I del- betänkandets kapitel 5, 6 och 7 redogörs för åtgärder inom be- byggelsen, industrin respektive transportsektorn, som har genom- förts respektive . I dessa kapitel redovisas även en detaljerad bedömning av de energieffektivi- seringseffekter som väntas kvarstå . har på uppdrag av regeringen inventerat de tillämpade styrmedel, vars effekter får till- godoräknas enligt EG-direktivet. har också beräknat hur stor besparingseffekt som respektive styrmedel ger i förhållande till besparingsmålet om . Enligt EG- direktivet ska ett mellanliggande besparingsmål för fast- ställas. Mot den bakgrunden har också beräk- nat effekten av befintliga styrmedel för . Utredningen har kvalitetsgranskat, reviderat och kompletterat beräkningar och bedömningar. 3.2.1Tidiga åtgärder (1991 2005) För bebyggelsen bedöms att effekten av åtgärder som genomförts , respektive , uppgår till cirka 17,9 (11,5) TWh.TPF1FPT För transportsektorn bedöms den kvarvarande effekten av tidiga åtgärder uppgå till minst 6,0 (5,0) TWh. Inga tidiga åtgärder med kvarvarande effekt har identifierats i industri- sektorn. Sammanlagt bedöms således cirka 24 (16,5) TWh effek- tivare energianvändning ha uppnåtts med tidiga åtgärder. Bedömningarna är baserade på bottom-up metoder, åtgärds- orienterade top-down metoder samt ekonometriska bedömningar. För en utförlig redovisning av åtgärderna, och de beräkningar som lett fram till de här redovisade resultaten, hänvisas till delbetänkan- dets kapitel 5 7. 3.2.2Förväntad effekt av beslutade styrmedel (2005-2016) Utöver de tidiga åtgärdernas påverkan på energieffektiviseringen, ska även bedömas effekten av redan beslutade styrmedel för åtgärder som förväntas vidtas . För bebyggelsen är den bedömda effekten av sådana åtgärder 19,5 (8,9) TWh.TPF2FPT För industrisektorn bedöms åtgärder till följd 1TP PT Värden inom parentes i detta och följande avsnitt avser slutlig energianändning. 2TP PT I den bedömda primära energieffektiviseringen ingår den del av utbyggnaden av kraftvärme, som kan hänföras till de slutliga energianvändarnas beslut om övergång till fjärrvärme . Denna åtgärd, som avser energitillförsel, leder till en väsentlig minskning av nationell primär energianvändning,, men ingen förändring i slutlig energianvändning, utöver de förluster som före konverteringen skedde i samband med enskild oljeeldning i många av de aktuella byggnaderna. av beslutade styrmedel ha en kvarvarande effekt på 1,8 (0,7) TWh . Åtgärder till följd av redan beslutade styrmedel för transportsektorn bedöms ha en kvarvarande effekt på minst 1,1 (0,9) TWh. Sammantaget innebär detta att åtgärder , som genomförs med stöd av redan beslutade styrmedel, bedöms leda till en effektivare energianvändning på cirka 22 (10,5) TWh. Åtgärdernas bedömda effekt framgår av tabell 3.2. Även dessa åtgärder samt de beräkningar som lett fram till resultaten, redovisas utförligt i delbetänkandets kapitel 5 7. Tabell 3.2 Effekter av tidiga, befintliga och beslutade styrmedel per sam- hällssektor 2010 och 2016, TWh. 1991/1995 2005 (1995 2004) inkl. LIP/KLIMP, korta småhus, 2005 års bestånd (exkl. solvärme) Nya byggregler, BBR06 3TP PT Denna bedömning innefattar även effekten av skatter på energi. 4TP PT Se fotnot 3. 5TP PT Se fotnot 3. Besparingsmål och styrmedel SOU 2008:25 1991/1995 2005 PFE, effekter år 1 och 2 1991/1995 2005 Mjuk körning, järnväg Källa: , Dargay och Energieffektiviseringsutredningen.TPF6FPT 6TP PT , Effects of taxation on energy efficiency. Report to Energieffektiviserings- utredningen. 3.2.3Summering av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel för perioden 2016 Av tabell 3.2 framgår att effekten av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel för åren 1991 2016 bedöms leda till en primär energieffektivisering och om cirka 35 respektive . Det motsvarar för av den primära energianvändningen. Uttryckt i slutlig energianvändning är den bedömda effekten och . Besparingen motsvarar av den genomsnittliga slut- liga energianvändningen för basåren 2001 2005, som uppgår till . 3.2.4Potential för ytterligare energieffektivisering Med utgångspunkt från tillgängliga forskningsresultat och analyser har utredningen bedömt potentialen för energieffektivisering fram i bebyggelse, industrisektorn respektive transport- sektorn. Utredningens skattningar av effektiviseringspotentialen bygger på underlag i ett stort antal studier och rapporter från senare tid. Det ska understrykas att dessa underlag tagits fram med varierande metoder, utgångspunkter och avgränsningar. Enligt utredningens mening varierar också kvaliteten på materialet. Det innebär att de storlekar på den framtida effektiviseringspotentialen, som redovisas i det följande, ska ses som riktmärken för hur stor potentialen kan vara. Det ska också beaktas att det finns bedömningar som leder till långt större effektiviseringspotentialer än de som här redovisas. Generellt bedöms resultaten för bebyggelsen som de mest säkra, medan resultaten för transportsektorn och industrisektorn är förenade med större osäkerhet. Med det sagda som allmän utgångspunkt och restriktion, har utredningen bedömt den samlade ekonomiska potentialen för energieffektivisering fram i bebyggelse, industrisektorn och transportsektorn till primär energianvändning, vilket motsvarar slutlig energianvändning.TPF7FPT Av dessa cirka 65 (40) TWh har utredningen bedömt att cirka 41 (25) TWh finns i bebyggelsen, varav fjärrvärme och bränslen står för cirka 16 (14) 7TP PT Utöver de cirka 15 (12) TWh slutlig energianvändning som bedöms realiseras genom redan beslutade styrmedel. TWh och el för drygt 25 (10) TWh. I industrisektorn, med undan- tag för fossil bränsleanvändning som kräver utsläppsrätter, bedöms den ekonomiska potentialen uppgå till cirka 11 (6) TWh, varav cirka 8 (3) TWh el. Slutligen bedöms att den ekonomiska poten- tialen inom transportsektorn uppgår till cirka 12 (10) TWh. Tabell 9.3 Bedömd ekonomisk potential för energieffektivisering i respek- tive sektor, TWh El [TWh] 3.3Behovet av kompletterande styrmedel hade uppnått en primär energieffektivisering motsvarande jämfört med basårens energianvänd- ning. Detta resultat är en effekt av de tidiga åtgärder som berörts i det föregående. Av tabell 3.2 framgår att , om också den beräknade effekten av beslutade styrmedel beaktas, sammantaget uppnår primär energianvändning, dvs. mer än 10 pro- cent effektivisering . Detta skall, enligt utredningens mening, ses som ett uttryck för den beräknade verkliga energi- effektiviseringen i det svenska energisystemet. Utredningens över- gripande slutsats är, mot den bakgrunden, att det effektiviserings- målet i praktiken nås redan genom den ackumulerade effekten av de tidiga, befintliga och planerade styrmedel som redovisats ovan. Utredningens slutsats i denna del innebär dock inte att ytter- ligare energieffektiviseringar skulle vara omotiverade. Tvärtom finns starka skäl att öka takten och höja ambitionsnivån i effektivi- seringssträvandena. Utredningen har, som redovisats, identifierat en effek- tiviseringspotential om primär energianvändning. Det är ett stort energibelopp, som bedöms lönsamt att spara genom effektiviseringsåtgärder. Skattningen har gjorts med för- siktighet. Den lönsamma potentialen kan i själva verket vara ännu Med denna utgångspunkt, och med hänsyn till de syften och bakgrunder som bär fram energieffektiviserings- direktivet, bör i alla händelser, och oavsett hur resultaten av tidiga, befintliga och beslutade styrmedel beräknas, verka för att takten i energieffektiviseringen ökar. Detta innebär också att uppnår besparingsmålet med bred marginal och oavsett vilken beräkningsmetod som används. Det finns också nära kopplingar mellan klimatfrågor och energieffektivisering. Behovet av att vidta kraftfulla åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser är därför ytterligare ett starkt motiv att förstärka insatserna för ett energieffektivare . En energibesparing, genom lönsamma åtgärder, om primär energi, motsvarande slutlig energi, skulle leda till betydande ekonomiska besparingar för hushåll och verksamheter av alla slag. Detta bör rimligen leda till gynnsamma samhälls- ekonomiska effekter. Som närmare redovisas i kapitel 3 i delbetänkandet har under det senaste årtiondet ett antal studier presenterats, som visar att många energisparåtgärder inte genomförs, trots att de både är privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma. Det betyder att energimarknaderna inte fungerar tillfredsställande. Även i kommissionens grönbok, Att göra mer med mindre, slås fast att de tekniska villkor som råder på energimarknaderna innebär att det är nödvändigt att främja och stödja marknadsdrivna förändringar, som syftar till en effektivare energianvändning. Marknadskrafterna kan, på grund av marknadsimperfektioner, inte självständigt möta behovet av en minskad energianvändning av den storlek som av flera skäl bedöms nödvändig inom EU. Sådana brister i marknadens funktionssätt kan antas utgöra ett hinder också mot att realisera den ovan nämnda, lönsamma energieffektiviseringspotentialen. En av de viktigaste marknadsimperfektionerna är, enligt grön- boken, bristande kunskap hos aktörerna om ny energieffektivi- serande teknik, om dess kostnader och tillgänglighet och om den egna energianvändningens kostnader.TPF8FPT En viktig slutsats är att några mer betydande energieffektiviseringar, utöver de som beräk- nas redan kunna uppnås, inte kommer att ske av sig själv. För att nå längre krävs därmed styrmedel av olika slag. Sådana styrmedel medför kostnader för det allmänna som måste beaktas. Åtgärderna ska vara motiverade från ett samhällsekonomiskt perspektiv. 8TP PT mer med mindre (KOM 2005 265 slutlig) av . Se särskilt avsnitt A1-2. Sammantaget bedömer utredningen att det finns ett behov av nya eller förstärkta styrmedel för ett energieffektivare . Utredningen har identifierat ett trettiotal möjliga tillkommande styrmedel. Dessa styrmedel förtecknas i en lista nedan. En närmare beskrivning av dessa möjliga tillkommande styrmedel ges i kapi- tel 4 7. En tillämpning av dessa styrmedel leder till att , med bred marginal och oavsett beräkningsmetod, kommer att överträffa energieffektiviseringsdirektivets vägledande besparingsmål, men också att en stor andel av den beräknade effektiviseringspotentialen kommer att realiseras. Den offentliga sektorn som föregångare Program för energieffektivisering i statlig verksamhet Energieffektiviseringsavtal med kommuner och landsting Bostäder och service m.m. Energideklaration av byggnader, kontinuerlig utveckling Utvärdering och annonserad successiv skärpning av nybygg- nadskraven Program för effektivare elanvändning Fortsatt främjande av energitjänster Program för effektivare energianvändning i de areella näringarna Forskning, utveckling och demonstrationsprojekt Ny programperiod för Programmet för Energieffektivisering i energiintensiva industriföretag (PFE) Utvidgat tillämpningsområde för PFE Bidrag/skatterabatt till energieffektiviserande investeringar för icke energiintensiva företag genom avsättning till energi- sparfond eller motsvarande Bindande utsläppskrav för biltillverkare Ändrad definition för miljöbilar Offentliga satsningar på forskning, utveckling och demon- stration Konsumentupplysning om fordons bränsleförbrukning 4 Bostäder och service m.m. Framställningen i detta kapitel bygger på en detaljerad beskrivning och analys av bostads- och servicesektorn som redovisas i del- betänkandets kapitel 5. Sektorn bostäder och service m.m. omfattar bebyggelsen i stort, areella näringar samt vissa servicefunktioner med en nära koppling till bebyggelse. Bebyggelsen omfattar bostäder, lokaler för verk- samheter av olika slag, icke kommersiella verksamheter och den offentliga sektorns lokaler. Däremot ingår inte byggnader taxerade som industrienheter. Dessa redovisas i den officiella statistiken i industrisektorn. Sektorn bostäder och service m.m. omfattar: Bostäder (småhus och flerbostadshus) Lokaler (fördelas enligt SCB i 11 kategorier av byggnader) exklusive industrilokaler Areella näringar (jordbruk, skogsbruk, fiske m.m.) Övrig service som inkluderar byggsektorn, gatu- och väg- belysning, avlopps- och reningsverk samt el- och vattenverk Totalt omfattar sektorn bostäder och service cirka 590 miljoner m2P P byggnader, som fördelar sig på cirka 260 miljoner m2P P småhus (1,7 miljoner småhus inklusive lantbruk och permanentbebodda fritidshusTPF1FPT), 165 miljoner m2P P flerbostadshus (cirka 135 000 fler- bostadshus med totalt 2,4 miljoner lägenheter) samt 165 miljoner m2P P lokaler fördelat på cirka 60 000 fastigheter med övervägande 1TP PT Med permanentbebodda fritidshus avses byggnader som är fastighetstaxerade som fritids- hus men nyttjas som bostad för permanent boende.. Bostäder och service m.m. kommersiell verksamhet samt cirka 120 000 byggnader i offentlig sektorTPF2FPT. Utöver detta finns cirka 124 miljoner m2P P uppvärmd lokal- area i byggnader på fastigheter som taxerats som industrienheter. Av dessa industriklassade byggnader bedöms cirka en tredjedel (44 miljoner m2P )P vara normalt uppvärmda och används som kontor och för liknande syften. 4.1Energianvändningen i sektorn bostäder och service m.m.