sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — Stärkt stöd för studier - tryggt, enkelt och flexibelt Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillsätta en kom- mitté som med utgångspunkt i att studiemedelssystemet och de sociala trygghetssystemen ska samverka på ett optimalt sätt, ska överväga och föreslå åtgärder vad gäller studerandes ekonomiska och sociala situation (dir. 2007:153). Som ordförande förordnades riksdags- ledamoten . förordnades som ledamöter förbundsordförande , riksdagsledamöterna samt . Kommittén har antagit namnet (U 2007:13). Som sakkunniga i kommittén förordnades kanslirådet , departementssekreteraren , departementssekreteraren , ämnesrådet Per och rättssakkunnige . ent- ledigades och förordnades departe- mentssekreteraren som sakkunnig. entledigades och förord- nades kanslirådet . Som huvudsekreterare anställdes departe- mentsrådet . Som sekreterare anställdes utredaren och kanslirådet . anställdes utredaren och undervisningsrådet och departementssekreteraren som sekre- terare. anställdes verksjuristen som sekreterare. Textredigering och layout har utförts av , kommittéservice. överlämnar härmed sitt betänkande Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28). Till betänkandet har fogats dels reservationer från ledamöterna , dels särskilda yttranden från ledamöterna . Vårt uppdrag är därmed slutfört. Ord och begrepp ................................................................ Kommitténs uppdrag och arbete.......................................... Behov och effekter av utbildning............................................ 1.2.1 Den enskildes drivkrafter för studier .......................... Utbildningens ekonomiska effekter............................ 1.2.4 Sker det en överutbildning? 1.2.5 Individens ekonomiska utbyte av utbildning............ 1.2.6 Befolkningens utbildningsnivå i en internationell 1.3.1 En ny utbildnings- och examensstruktur.................. 1.3.2 Hur många är studenterna?........................................ 1.3.3 Vad och hur läser studenterna?.................................. 1.3.4 Vilka är studenterna och hur lever de?...................... Studenternas ekonomiska villkor .............................. 1.4.1 Vuxenutbildningsutbudet – flera aktörer.................. 1.4.2 Vilka studerar i vuxenutbildningen?.......................... 1.4.3 Vad och hur läser man inom vuxenutbildningen? Vuxenstuderandes ekonomiska villkor...................... Mål med studiemedelssystemet.................................. Studiemedelstagarna och låntagarna .......................... Studenters ekonomiska villkor................................... 1.6.5 Studiestödet i , och ............ Ökad genomströmning inom högskolan ....................... 2.1.2 Svenska studenter är jämförelsevis gamla.................. 2.2Olika genomströmningsmått – olika bilder av 2.2.1 Olika mått på genomströmning................................. Studieavbrott och studieuppehåll............................... Etablering på arbetsmarknaden.................................. 2.3 Ökad genomströmning med hjälp av 2.3.1 Genomströmning genom uppmuntran, inte 2.3.2 Åtgärder för höjd prestationsgrad ............................. 2.3.3 Åtgärder för kortare studietid.................................... 2.3.4 Åtgärder för högre examensfrekvens......................... 2.3.5 Åtgärder för etablering på arbetsmarknaden............. 2.3.6 Studiestöd för ökad genomströmning i , Universitetens och högskolornas ansvar.............................. 2.4.1 Dödviktsförlust och fördröjda konsekvenser........... 2.4.2 Annat än studiemedlen spelar stor roll ..................... 2.4.3 Insatser för ökad genomströmning behöver stärkas och följas upp ................................................. 2.4.4 Studiernas organisering och genomförande.............. Vägledning och information ...................................... Uppföljning av studieaktivitet ................................... 2.4.9 Åtgärder för ökad genomströmning i , Lärosätenas incitament för genomströmning ...................... Det nuvarande resurstilldelningssystemet ................ Det framtida resurstilldelningssystemet ................... 3.1Förbättrad studenthälsovård och minskad 3.2.1 Nuvarande reglering av studenthälsovården............. Beskrivning av studenthälsovården ........................... Resurser för studenthälsovården ............................... Studenthälsovården som kvalitetskriterium.............. 3.2.7 Studenthälsovården i , och 3.3 Minskad alkoholkonsumtion bland studenter ..................... 3.3.2 Svensk alkohollagstiftning och den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador .... 3.3.3 Insatser på universitet och högskolor ....................... 3.3.4 Universitetens och högskolornas ansvar................... 3.3.5 Servering av alkohol inom kårer och nationer .......... 4.1Kommitténs uppdrag – ett enklare och mer generellt 4.2 Studiemedelssystemet – måluppfyllelse och mål.................. 4.2.2 Syftet med ett statligt studiestöd............................... 4.3 Problem inom det nuvarande studiemedelssystemet........... 4.3.1 Studiemedelsbeloppen bedöms vara för låga............. 4.3.2 Särskilda omständigheter råder för studerande i 4.3.3 Studiemedlen är inte alltid anpassade till Brister i utlandsstudiemedlen..................................... 4.3.5 Utlandsbosatta betalar ofta inte tillbaka på sina 4.4Principiell inriktning för ett reformerat studiemedels- 4.4.2 Normala levnadsomkostnader ..... 4.4.3 Enhetligt, enkelt och flexibelt.................................... 4.5 Utformning av studiemedelssystemet .................................. Ett enhetligt studiemedelssystem............................ Beloppsnivåer – totalbelopp och bidragsandel ....... Tilläggslån och merkostnadslån............................... Inkomstprövning och fribelopp .............................. Studiemedel för studier utomlands ......................... Utbetalning av studiemedel ..................................... Lån, återbetalning och avskrivning.......................... 4.5.14 Färre felaktiga utbetalningar av studiemedel.......... 4.5.15 Studiemedel för studerande med Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ....................... 5.1.1 Tre vägar till effektivisering ....................................... Granskningen av studiestödsadministrationen.................... Uppläggning och genomförande ............................... Tonvikt på studiemedelsadministrationen................ 5.2.3 Olika djup i analysen .................................................. Effektivisering av , ...... Presentation av CSN .................................................. Stödet till komvuxstuderande.................................... Studiemedel för utlandsstudier.................................. 5.3.6 Förändringar i ledningsform, finansieringsmodell Delat ansvar för studiestödsadministrationen ..................... 5.4.1 Fördelar med delat ansvar .......................................... Inga rättsliga hinder.................................................... 5.4.3 Ökad sårbarhet och behov av samordning................ 5.4.4 Regelkunskap och specialiserad hantering 5.4.5 Banklösning bör utredas vidare ................................. En ny studiestödsadministration .......................................... 5.5.1 Jämförelser mellan och ...... 5.5.3 Besparingar, synergier och ökad tillgänglighet ......... 5.5.4 Ett mindre effektivt alternativ ................................... Studiemedlen och trygghetssystemen ......................... Uppdrag att överväga gränsdragningen mellan studiemedelssystemet och de sociala trygghetssystemen.... 6.3Studiemedlen och de andra trygghetssystemen – 6.4 Ekonomisk ersättning vid sjukdom ...................................... 6.4.1 Ersättning vid sjukdom – sjukpenning och 6.4.3 Problem med dagens trygghetsregler vid sjukdom... 6.4.5 Kommitténs överväganden och förslag ..................... 6.5 Ersättning vid föräldraskap.................................................... 6.5.1 Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och studiemedel vid tillfällig vård av barn ........................ 6.5.3 Problem för studerande med ersättning vid 6.5.4 Kommitténs överväganden och förslag ..................... 6.6En arbetsgrupp i med uppgift att föreslå en ny beräkningsgrund för socialförsäkringar utifrån historiska inkomster .................................................. Regler för bostadsbidrag............................................. 6.7.3 förslag om bostadsbidrag............................. 6.7.4 Kommitténs förslag och bedömning ......................... 6.8.1 Regler för ekonomiskt bistånd................................... 6.8.2 Studerande med ekonomiskt bistånd......................... 6.8.3 Kommunernas tillämpning och praxis....................... 6.8.4 Kommunernas information, handläggning och Samordning mellan studiemedel och andra ersättningar..... 6.9.1 Regler för samordning och beräkningsunderlag....... 6.9.3 Kommitténs bedömning av samordningen mellan studiemedel och andra ersättningar........................... Förbättrad information till studerande ........................ 7.2Komplicerat regelsystem, delat myndighetsansvar och Tydligare styrning efterfrågas.................................... Ett tydligt uppdrag ..................................................... 7.3.1 En gemensam webbportal ses som en lösning.......... 7.3.2 Andra lösningar inom kundservice bör också Kostnads- och konsekvensanalys................................ 8.1.4 Kostnader för lärosäten och andra 8.1.6 Sammanställning över förändringar i utgifter........... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ............. Fördelningseffekter av förslagen ............................... 9.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)............................................................................. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om 9.4Förslaget till lag om upphävande av lag (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag ............................... 9.5Förslaget till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655)..................................... 9.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1988:1381) om ändring i studiestödsförordningen (1973:418)............................................................................... Reservationer och särskilda yttranden................................. Möten, samråd och intervjuer....................................... Bilagorna 3–7 i separat volym Bilaga 3 Utvärdering av tilläggsbidraget för studerande med barn Bilaga 4 Studiemedlen och kostnaderna Bilaga 5 Studerandes inkomster och boendekostnader Bilaga 6 Granskning av () Bilaga 7 Karläggning av försörjningsstöd till studerande Studiesociala kommitténs uppdrag (dir. 2007:153) är att överväga och föreslå åtgärder som rör de studerandes ekonomiska och sociala situation. En utgångspunkt är att studiemedelssystemet och de sociala trygghetssystemen ska samverka på ett optimalt sätt. Kommitténs förslag och bedömningar ska syfta till att ge de studerande möjligheter att försörja sig och leva ett tryggt liv under sin studietid. Det innebär bl.a. att kommittén ska föreslå hur beloppsnivåer och fribelopp ska se ut för att ge de studerande en skälig levnadsnivå och därigenom möjligheter att bedriva fram- gångsrika studier. I det senare ligger även att utreda och föreslå hur studiemedlen kan användas som ett verktyg för ökad genomström- ning i högre utbildning. Kommittén ska även föreslå ett enklare och mer generellt regelverk för studiemedelssystemet, bl.a. för att det ska bli mer överskådligt för de studerande, men även för att ge möjligheter till en enklare studiestödsadministration. I uppdraget ingår som en följd av det senare att även pröva om hela eller delar av studiestöds- administrationen kan överföras till annan regi och om befintliga och nya lån kan skötas av någon annan än CSN. Ett utbildningssystem för tillväxt och rättvisa har ett omfattande utbildningsväsende. Vi har en väl utbyggd förskola som kännetecknas av en pedagogisk och utveck- lande verksamhet. Via förskoleklassen går barnen över till en nio- årig grundskola. I princip alla ungdomar går senare över till gym- nasieskolan. Förskolan, och gymnasieskolan syftar till att ge alla barn och ungdomar de kunskaper och färdigheter som behövs som medborgare samt för arbete och fortsatta studier. Vuxenutbildningen har olika huvudmän. Den innefattar kom- munal vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda, svenskundervisning för invandrare, kvalificerad yrkesutbildning, kompletterande utbildningar och folkbildning. Utbildningar vid högskolor och universitet eller därmed lik- ställda utbildningar inbegrips inte formellt i vuxenutbild- ningen. I realiteten befinner sig dock många vuxna i högskolan. Högskoleutbildning är inte endast en utbildningsform för unga vuxna som lämnat gymnasieskolan. I ett internationellt perspektiv satsar stora resurser på utbildning. De samlade utbildningskostnaderna uppgår till nästan , inklusive medel från kommuner och lands- ting. I utbildningskostnaderna ligger även statens kostnader för studiestöd. Den enskildes drivkrafter för studier är flera. Det handlar om att förverkliga drömmar och livsprojekt och om att få fördjupa sig i sina intresseområden för egen personlig utveckling. För de flesta är det dessutom frågan om att skaffa en utbildning som leder till bra jobb och framtida inkomster. Även andra mer omedvetna faktorer påverkar individens studieval, t.ex. hur kamraterna väljer utbildning och föräldrarnas utbildningsbakgrund. Samhället har starka skäl att subventionera utbildning. En anled- ning är att även samhället har nytta av att människors produktivitet ökar, eftersom detta ger ökade skatteintäkter. Ett annat skäl är att en välutbildad befolkning har bättre hälsa och kan vara aktiv i ett demokratiskt samhällssystem. Effekten av social bakgrund har en allt mindre betydelse för utbildningsvalet ju högre utbildning en person har. Den sociala bakgrunden är med andra ord mer betydelsefull vid valet till gymnasieskolan än vid valet till universitet och högskolor. över står det klart att den sociala snedrekryteringen har minskat, även om påtagliga skillnader fortfarande finns. Av statisti- ken framgår att den sociala utjämningen accentuerades på 1930- talet och den var rätt kraftig också under 1940-, 1950- och 1960- talen. Däremot har inte utbyggnaden av utbildningssystemet eller ekonomisk tillväxt haft någon större effekt på den sociala sned- rekryteringen. Högskolans expansion åren 1993/94–2002/03 inne- bar dock en något minskad snedrekrytering, bl.a. verkar ökad geografisk närhet till högskoleorten ha gett en positiv effekt. Det finns i 36 universitet och högskolor med statlig huvud- man och 13 med enskild huvudman, vilka samtliga har rätt att utfärda examina inom grundläggande högskoleutbildning. Av dessa har 21 också rätt att utfärda examina inom forskarutbildning. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor uppgick till . En ny utbildnings- och examensstruktur för den högre utbild- ningen infördes . Denna innebär bl.a. att den högre utbildningen numera delas in i tre nivåer: grundnivå, avance- rad nivå och forskarnivå. Varje examen knyts till någon av dessa nivåer. Yrkesexamina finns på både grundnivå och avancerad nivå. På forskarnivå erbjuds licentiatexamen och forskarexamen. Varje enskild nivå förutsätter att studenten har examen från den tidigare nivån. Det fanns 322 000 studenter registrerade vid universitet och högskolor 2007, vilket motsvarar 278 000 helårsstudenter. Detta är en minskning med jämfört med året innan och med jämfört med . Volymen har minskat inom samtliga områden, minst inom det tekniska området och mest inom samhällsvetenskap, humaniora och naturvetenskap. Andelen kvinnliga studenter var . är det land som har högst andel kvinnor i högre utbildning, men många andra länder har nästan samma könsfördelning. är också ett av endast fyra länder inom EU där av studenterna har barn. bedrev en fjärdedel av alla studenter åter- kommande utbildning. Dessa hade gjort ett studieavbrott på tre terminer eller mer för att sedan återkomma till högskolan för fortsatta studier, vidareutbildning eller för att förkovra sig i största allmänhet. Vissa återvände för att skaffa sig en ny utbildning eller påbyggnadsutbildning efter att tidigare ha avlagt examen. Bland de återkommande studenterna var andelen äldre studenter och andelen kvinnor högre än i studentpopulationen i stort. Under /07 studerade drygt 25 000 svenska studenter utomlands med studiestöd från CSN. Ungefär 6 000 av de utlands- studerande läste inom ramen för olika utbytesprogram, övriga var s.k. free movers som själva ordnade sina studier. /07 var knappt hälften av nybörjarna , medan genomsnittsåldern bland dem som tog examen var , vilket i ett internationellt perspektiv är en förhållandevis hög ålder. av studenterna var gifta eller samman- boende. Under samma läsår hade drygt 10 000 nybörjarstudenter utländsk bakgrund, dvs. var födda utomlands eller hade två för- äldrar som var födda utomlands. Ungefär hälften av alla nybörjare kom mer eller mindre direkt från gymnasieskolan. Dessa hade antingen gått ut gymnasiet eller ett till innan hög- skolestudierna påbörjades. Majoriteten kom från naturvetenskaps- programmet, samhällsvetenskapsprogrammet eller teknikprogram- met. av dem som studerade på högskola och uni- versitet /07 hade studiemedel. Av kvinnorna hade studiemedel, och av männen . Cirka 130 000 studenter arbetade parallellt med sina högskolestudier. Andelen kvinnor som arbetade var något större än andelen män och andelen äldre som arbetade var högre än andelen yngre. /07 studerade cirka 205 000 personer, motsvarande 125 000 heltidsstuderande, på vuxenutbildning (kom- vux). Av dessa gick på gymnasial vuxenutbildning, 18 pro- cent på grundläggande vuxenutbildning och en procent på påbygg- nadsutbildning. Antalet studerande i komvux har minskat . Andelen kvinnor i komvux var och har varit högre än andelen män. Andelen studerande i komvux som är födda utomlands har ökat . /07 var andelen utlandsfödda . Det finns dock stora skillnader mellan utbildningsfor- merna. På grundskolenivå var av de studerande födda utomlands, på gymnasienivå och inom påbyggnads- utbildningarna . Tillträdesreglerna till högskolan har medfört att allt fler per- soner som redan har en gymnasieutbildning studerar på gymnasial vuxenutbildning. av de komvuxstuderande hade /07 en gymnasieutbildning som var längre än . Andelen komvuxstuderande som finansierar sina studier med studiemedel har successivt ökat . Anledningen till detta är bl.a. att många tidigare hade andra former av studiestöd, t.ex. särskilt vuxenstudiestöd. som tar studielån minskat medan andelen som bara tar studiebidrag ökat något. av de studerande 2006 hade studie- medel. deltog cirka 27 000 personer i folkhögskolornas studiemedelsberättigande utbildningar, de s.k. långa kurserna. Av dessa läste cirka 13 000 allmänna kurser och cirka 14 000 särskilda kurser. Precis som inom komvux är andelen kvinnor högre än andelen män. Nästan en tredjedel av de studerande på allmänna kurser hade invandrarbakgrund. Av dem som studerade på långa kurser finansierade sina studier med studie- lån och studiebidrag och med endast studiebidrag. deltog cirka 38 000 studerande i en kvalificerad yrkesutbildning. De flesta studerade på utbildningar som omfattar två till två och halvt år. Av de studerande som gick en kvalificerad yrkesutbildning finansierade sina studier med studielån och bidrag och med studiebidrag. Studiestödet genomgick en större förändring 2001. Då avskaffades flera typer av vuxenstudiestöd och dagens studiemedelssystem kvarstod som det enda studiestödet. Studiemedel kan fås för stu- dier dels på universitet och högskolor eller annan utbildning på eftergymnasial nivå, dels på grundskole- och gymnasienivå inom vuxenutbildning. Studiemedel kan även ges för studier utomlands. fick 412 000 personer studiemedel. beta- lades det ut i studiemedel. Av detta var 8,3 miljarder bidrag och 10,4 miljarder lån. För varje utbildningsnivå finns gränser för under hur många veckor studiemedel kan lämnas. Studerande som t.ex. läser på gym- nasienivå kan få studiemedel i högst () om de har en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande. För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas i högst (). Utöver dessa tidsgränser kan studiemedel bara läm- nas om det finns särskilda eller synnerliga skäl. Studiemedel kan beviljas . En begränsning av rätten att låna sker emellertid . För rätt till fortsatta studiemedel ställs krav på studieresultat. Normalt ska högskolestuderande klara av sitt åtagande för att kunna få nya studiemedel, dvs. 45 högskolepoäng per läsår. Studerande på grundskolenivå och gymnasienivå ska normalt klara alla sina kurser. Vid prövningen av studieresultaten tas hänsyn till personliga förhållanden som kan ha inverkat på studierna. Studiemedlen består av en bidragsdel och en lånedel och är knutet till prisbasbeloppet. För heltidsstudier är studiemedlen . Studiemedel kan beviljas med 50, av heltid. Bidraget har två nivåer. Den högre bidragsnivån kan lämnas fr.o.m. och riktar sig främst till studerande på grundskolenivå och gymnasienivå, som inte har sådan utbildning . Studerande med vårdnad om barn kan få ett tilläggsbidrag. Studiemedel betalas ut i förskott. Utbetalningen motsvarar ett belopp om fyra veckors studiemedel. För den första utbetalningen för en termin krävs att utbildningsanordnaren läm- nar uppgift om att studierna påbörjats och att den studerande själv anger det. Studiemedelstagaren får ha en inkomst upp till en viss nivå, den s.k. fribeloppsgränsen, utan att studiemedlen reduceras. Fribe- loppet är kopplat till det antal veckor studiemedel betalas ut och bestäms per kalenderhalvår. Vid studier på heltid är fribeloppet , vilket alltså motsvarar ett fribelopp på för . av studiemedelstagarna är kvinnor och ande- len kvinnor har ökat något . Kvinnor tar studielån i nästan exakt samma utsträckning som män, men kvinnor har dock minskat sitt låntagande något mer än män . Studerande på grundskolenivå avstår oftast från att ta studielån. Studerande på gymnasienivå lånar mer än dem på grundskolenivå, men mindre än studerande på eftergymnasial nivå. Mest lånar studerande på eftergymnasial nivå som läser utomlands. Ökad genomströmning inom högskolan och har världens äldsta högskole- och univer- sitetsstudenter. Studenterna är äldre än i jämförbara länder både när de påbörjar sina studier och när de slutför dem. har dess- utom tillsammans med och den högsta median- åldern bland högskolenybörjarna, knappt för del. I de flesta andra länder är medianåldern . , och har även den högsta andelen studenter bland samtliga . Den förhållandevis höga åldern vid högskolestarten innebär att de svenska studenterna är förhållandevis gamla när de lämnar högskolan och etablerar sig på arbetsmarknaden. Enligt regeringens globaliseringsråd är det viktigt att stärka incitamenten för att studenterna ska avsluta sina studier vid en lägre ålder än , eftersom den samhällsekonomiska avkastningen av studier står i direkt proportion till antalet yrkesverksamma år. Det finns ett intresse från såväl samhället som arbetsmarknaden av att studen- terna blir klara med sina högskolestudier och börjar arbeta så snabbt som möjligt.