sou · GXB393 · 2009-12-03 00:00:00 — Organisatoriska innovationer går inte, till skillnad från tekniska innovationer, så lätt att kopiera och bidrar därför till mer uthålliga konkurrensfördelar (Schienstock och Hämälainen 2001). Det moderna arbetslivets behov av forskning och utveckling Samhället och arbetslivet utvecklas i snabb takt och utmärks av bl.a. krav på anpassning och ständig förnyelse i organisationerna. Arbetslivsforskningen måste därför utvecklas för att stödja den innovativa förmågan i ett näringsliv som har andra Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering Forskning och utveckling för att stärka och effektivisera kopplingar mellan olika innovationssystem och arbetsmarknadens funktionssätt är viktiga för innovation och förnyelse av näringsliv och samhälle. Det behövs förbättrade modeller och metoder för att hantera strukturomvandlingens effekter på ett hållbart sätt. Nya verksamheters utveckling kan inte baseras på gammal teori Dagens kunskaper om management och arbetsorganisation baseras i stor utsträckning på en traditionell industriell logik och teori som inte alltid är relevant och aktuell för kunskaps- och tjänstesamhällets förutsättningar (2008; Schilling och Werr 2009). Arbetsplatser är inte bara system för produktion, utan även för lärande och innovation. Utvecklingen mot temporära organisationer, diversifiering i anställningsformer, flexibilitetskrav liksom projektanvändning ställer krav på ny forskningsbaserad kunskap om arbetslivet. Att många komplexa kunskapsintensiva arbeten genomförs i arbetsteam som är mångkulturella, interorganisatoriska och virtuella ökar komplexiteten i många arbeten och ställer krav på utvecklad kunskap om ledning och organisering. Den svenska managementtraditionen i ett globalt sammanhang Det svenska sättet att leda och organisera verksamhet har betraktats som ett internationellt ideal. I takt med arbetslivets omvandling måste dock detta kunnande utvecklas och anpassas till en global marknad för att även fortsättningsvis vara en konkurrensfördel. Globaliseringen har medfört en ökad internationalisering av företagens forskning och utveckling, bl.a. i syfte att skapa närhet till viktiga marknader, produktionsanläggningar och starka forsknings- och innovationsmiljöer (Sölvell och Birkinshaw 2002). Svenskt arbetsliv är segregerat – mångfald tas inte tillvara Svenskt arbetsliv är till stora delar segregerat både vertikalt och horisontellt vad gäller kön, etnicitet och funktionsförmåga. Ett mångfaldsperspektiv, särskilt med inriktning på genus är därför relevant för att belysa vems idéer som synliggörs och tillvaratas i olika verksamheter. Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering stöd till utveckling av ett inkluderande arbetsliv Mot bakgrund av ovan stående analys gör satsningar på ett inkluderande arbetsliv genom att stödja utveckling av organisationers innovationsförmåga. God innovationsförmåga är beroende av ett flertal faktorer och processer kopplade till exempelvis idé- utveckling och affärsutveckling; till medarbetarnas kompetens, tillgänglig teknik och ledningens filosofi, samt till arbetsklimat och kommunikationsmöjligheter i företaget eller arbetsgruppen. Lärande och innovation är centrala element i innovationsförmåga. För att komma vidare i utvecklingen av ett inkluderande arbetsliv behövs kunskap som kan bidra till att stärka individerna och gör dessa väl rustade för det moderna arbetslivets krav liksom det behövs kunskap som bidrar till fler jobb och att företag och organisationer tar hand om den resurs som medarbetarna är. för arbetsliv och socialvetenskap, FAS FAS uppdrag och verksamhet för arbetsliv och socialvetenskap bildades och är det minsta av fyra statliga forskningsfinansiärer med en årlig budget på . Syftet med den forskning som FAS finansierar är att främja människors arbetsliv, hälsa och välfärd – områden som i hög grad tangerar frågor kring ett inkluderande arbetsliv. Framförallt sker forskningsfinansieringen från FAS genom öppna utlysningar där forskare med en projektidé kan söka i konkurrens med andra, men även genom allt fler riktade satsningar inom områden som regeringen anser särskilt viktiga. Dessa satsningar sker inte sällan inom de områden som FAS har samordningsansvar för, nämligen åldrande och äldres villkor, barn och ungdomar, internationell migration och etniska minoriteter (), handikapp samt om alkohol och droger. har FAS i allt större grad anordnat utlysningar om större belopp och längre tidsramar till lovande forskarmiljöer, s.k. programstöd, som är , och s.k. FAS-centra, som får . FAS har även finansierat professurer i försäkringsmedicin, arbetsrätt och socialförsäkring samt forskarassistenttjänster inom områdena barns hälsa, handikapp och funktionshinder. Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering beslöt regeringen att tilldela FAS ett tilläggsanslag vikt för arbetslivsforskning. Detta beslut ledde till en utlysning som i sin tur resulterade i att tre programstöd och tre FAS-centra kommer att finansieras under sex respektive . Tilläggsanslaget, som uppgår till 2009 men kommer att växa med för att nå ett permanent påslag på , är ett välkommet tillskott till forskningen om ett inkluderande arbetsliv. Förutom att finansiera forskning bedriver FAS utvärderingar av olika forskningsområden samt kunskapsspridning. – 2009 utkom tre populärvetenskapliga översikter med anknytning till utanförskap: Att leva med funktionshinder, Att uppleva utanförskap och Åldrande och livskvalitet. En stor del av den FAS-finansierade forskningen täcker eller gränsar till utanförskapet och det inkluderande arbetslivet. Detta illustreras bland annat av de områden som valts ut i programstödssatsningar , till exempel Arbetsutbud och arbetskraftsförsörjning, , Äldre och åldrande, Funktionshinder, och . FAS finansierar 13 FAS-centra, varav fem inom vad man kan kalla arbetslivsforskning. Även de övriga åtta forskarmiljöerna tar upp områden av relevans för det inkluderande arbetslivet. För att skapa en överblick har jag valt att dela upp forskningen om det inkluderande eller exkluderande arbetslivet i tre faser: inträdet, själva arbetslivet och utträdet. Inträdet i arbetslivet – FAS engagemang Hur arbetsmarknaden fungerar spelar roll för inträdet i arbetslivet, men det gör även personens studiebakgrund, erfarenheter av tidigare arbete eller arbetslöshet, kontakter, etniska bakgrund, kön samt fysiska och psykologiska funktionalitet. Särskilt etnicitet har uppmärksammats i forskningen , till exempel vilken roll efternamnet har i urvalsprocesser till utannonserade arbeten. Ett av de FAS-centra som beviljades stöd 2009 var . Här planerar man att ta ett vitt grepp över hur den svenska modellen påverkas av globaliseringen med särskilt fokus på: 1) arbetsmarknadens spelregler, 2) arbetslöshet och socialförsäkringssystem, samt 3) inkomster, utbildning och ojämlikhet. Kring arbetslöshet vill forskar- Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering na studera effekterna av politiska reformer, sambandet mellan arbetslöshet och hälsa samt betydelsen av social interaktion. Det finns även flera exempel på pågående FAS-finansierade projekt som studerar återinträde i arbetslivet, exempelvis Arbetsinriktad rehabilitering enligt Supported Employment modellen för personer med psykiska funktionshinder vid ; Kvinnors hälsa: Länkar mellan arbetsmarknad och hälsostatus bland invandrargrupper i ; och Socialt kapital och arbetsmarknadsintegration: en kohortstudie, båda vid . arbete och välfärd i ett mångetniskt samhälle (REMESO) vid är ett FAS-centrum som studerar migration och integrationsfrågor i förhållande till arbetsmarknadens och välfärdsstatens omvandling, till exempel hur möjligheten att få jobb och utbildning beror på den etniska bakgrunden. Villkor i arbetslivet – FAS engagemang Huruvida arbetslivet är inkluderande för de personer som befinner sig i arbetslivet studeras antingen ifrån ett perspektiv utanför arbetslivet, till exempel folkhälso- eller samhällsforskning, eller från ett inifrånperspektiv, dvs. det vi kallar för arbetslivsforskning. Det finns även FAS-finansierad forskning om hur man skapar balans mellan arbete och livet utanför arbetet. Två exempel på FAS-finansierad forskning med ett utifrånperspektiv är och samhälle (CHESS) vid , som studerar människors hälsa utifrån ett livsperspektiv och hur hälsan påverkas av sociala sammanhang, och FAS-centrum för forskning om samspelet mellan mental och fysisk hälsa (EpiLife) vid . FAS-finansierad forskning med ett inifrånperspektiv omfattar bland annat fyra FAS-centra med olika infallsvinklar på arbetshälsa, även om de i flera avseenden tangerar varandra: och teknologi för arbetsliv och samhälle vid (), med fokus på att minska riskerna för de stora folkhälsosjukdomarna och på så sätt skapa förutsättningar för ett hållbart arbetsliv. Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering hörselskador i arbetslivet vid som försöker hitta riskfaktorer och bra metoder för skydd och rehabilitering. Kroppen i arbete – från problem till potential vid , , som fokuserar på ökad förståelse av den muskuloskeletala hälsan, bland annat hur man förebygger och behandlar belastningsskador, och relationen mellan fysisk aktivitet och stress. forskning om arbetsrelaterad stress och hälsa vid (och ), som fokuserar på arbete och stress i det stora perspektivet från de sociala orsakerna, via de biologiska mekanismerna, till de mer långsiktiga effekterna som stress har på hälsan. Förutom Kroppen i arbete finns ett antal FAS-finansierade projekt som studerar ett hållbart arbetsliv utifrån ett ergonomiskt perspektiv, till exempel: En randomiserad kostnads-effekt studie av en tidig insats för att förbättra arbetsförmåga hos individer med besvär från nacke och rygg vid Matching interventions to risks: Implementing early interventions to prevent disability due to chronic pain vid Studier av arbetsrelaterade ryggproblem och deras samband med arbetsoförmåga vid . Även de tre programstöd som beviljades 2009 har med förbättringen av arbetslivet att göra: Reglering av marknader och arbete vid , som ska studera globaliseringens effekter på arbetsrätten och välfärden och hur beslutsfattarna ska kunna fatta rationella beslut i ett allt internationellare samhälle. Utveckling, validering och införande av nya metoder för hälsa, hållbar arbetsförmåga och produktivitet för att användas i företagshälsovårdsverksamhet, vid , med utgångspunkt i en förstärkning av den svenska företagshälsovården. Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering Riskbedömning och förslag till förebyggande åtgärder med fokus på småföretag och nya exponeringar vid , som fokuserar på ett stort och ökande arbetsmiljöproblem i . Två projekt kan ges som exempel på FAS-finansierad forskning kring arbetsstress och det s.k. livspusslet: Utveckling av ett lätthanterligt instrument för screening av begynnande utmattningssyndrom och Att vara yrkesarbetande och småbarnsföräldrar – vilka arbetsrelaterade faktorer kan leda till ökat välbefinnande och minskad stress? Båda projekten har hemvist vid . Utträdet ur arbetslivet – FAS engagemang Resan från att vara inkluderad i arbetslivet till att bli exkluderad kan vara ett negativt eller positivt skeende. Personer som går i ålderspension eller stannar hemma för att ta hand om små barn eller för att studera, har valt att göra detta. Andra blir tvungna att sluta på grund av att de inte längre behövs på arbetsplatsen eller för att de inte längre klarar av arbetet. En aspekt av utträdet är den åldrande befolkningen och behoven av att anpassa arbetslivet så att fler människor kan och vill arbeta när de blir äldre. FAS finansierar en mängd projekt och två FAS- centra inom äldreforskningen: på och vid . Vidare finansieras programstöden Incitament för arbetsutbud i ett åldrande samhälle vid och Välfärd och arbete i ett åldrande samhälle vid . Andra satsningar behandlar utanförskap och rehabilitering, till exempel programstödet Ett translationellt forskningsprogram om arbetsoförmåga och interventiva studier och projektet innovation och lokala variationer i långa sjukskrivningar och nya förtidspensionärer, båda vid . Ytterligare ett exempel är programstödet Sjukfrånvaro, återgång i arbete och sjukskrivningspraxis; ett försäkringsmedicinskt forskningsprogram vid . Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering Försäkring arbetar aktivt för att minska arbetsskador och långvarig sjukfrånvaro genom att bl.a. finansiera olika forsknings och utvecklingsprojekt som kan bidra till bättre arbetsmiljö och hälsa inom både privat och offentlig sektor. De viktigaste utgångspunkterna vid bedömning av vilka projekt som ska beviljas medel är relevans och förväntad praktisk nytta. Försäkrings skadedatabas, som innehåller information från mer än 10 miljoner försäkringsärenden, utgör tillsammans med omvärldsbevakning underlag när arbetsmarknadens parter beslutar om vilka ärenden som ska beviljas medel. Försäkring har finansierat forskning och utveckling inom området arbetslivsinriktad rehabilitering med totalt . Finansieringen omfattar 10 olika projekt. Två av projekten, som har omfattat stora grupper av anställda inom kommun och landstingsområdet har finansierats med . Diagnoser/diagnosområden som ingår i projekten är rörelseorganens sjukdomar och mentala sjukdomar samt psykisk ohälsa. Därutöver finns även diagnosområdena hjärt- och kärlsjukdom, fibromyalgi och lungsjukdomar representerade. Metoder för rehabilitering som studerats inom projekten har bl.a. varit metoder för bedömning av arbetsförmåga i ett tidigt skede, kognitiv beteendeterapi, förebyggande metoder och hälsoekonomisk utvärdering. Försäkring har en pågående utlysning av ett FoU-program om arbetslivsinriktad rehabilitering inom kommuner och landsting. Genom utlysningen kommer området arbetslivsinriktad rehabilitering att tillföras ytterligare . Syftet med programmet är att genom forskning och utveckling ta fram nya metoder och arbetssätt för att förbättra den arbetslivsinriktade rehabiliteringen inom kommuner och landsting. Resultatet ska bidra till att ge en varaktig arbetsförmåga och en snabb hållbar återgång i arbete för de anställda. Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering satsningar med relation till inkluderande arbetsliv Arbetsförmåga och återgång till arbete hos individer med hjärtinfarkt eller annan kranskärlssjukdom (, 2009-2013) Sjukdomar i cirkulationsorganen är en orsak till långvarig sjukfrånvaro från arbetslivet. Projektet ska i tre delstudier undersöka vilka faktorer som förklarar varför vissa individer med kranskärlssjukdom har en nedsatt arbetsförmåga medan andra återgår till arbete. I första delstudien ska 350 nya fall i en pågående populationsstudie av hjärtinfarktpatienter följas upp avseende prediktorer för nedsatt arbetsförmåga. I den andra delstudien ska 200 yrkesverksamma patienter som genomgått kranskärlsvidgning undersökas avseende faktorer som predicerar återgång till arbetet. Slutligen ska en samkörning göras mellan slutenvårdsregistret i och sjukskrivningsregister. 5 000 patienter som är sjukskrivna för hjärtinfarkt analyseras vad gäller faktorer som predicerar sjukfrånvaro respektive återgång till arbete. Fibromyalgins väg(ar) genom sjukvård och rehabilitering: Vetenskap, smärta, patient och arbetsplats (, 2009–2010) Syftet med projektet är att skapa en kunskapsbas för rehabilitering och förebyggande åtgärder av fibromyalgi. Arbetslivets och arbetsplatsens betydelse i förhållande till fibromyalgi ska analyseras, liksom hur tillståndet uppstår och utvecklas, hur sjukdomen hanteras och lindras. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt smärtsymtom och vilken betydelse de tillskrivs av patientorganisationer, allmänläkare och specialister. Olika typer av rehabilitering och smärtbehandling kommer att kartläggas. Projektet omfattar både empiriska studier och dokumentanalys. Ett 30-tal intervjuer kommer att göras med olika grupper som läkare, försäkringshandläggare, sjukgymnaster, patienter och patientorganisationer. Kompletterande observationer sker på smärtklinik och . Projektet drivs parallellt med en studie som finansieras av . Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering Snabbare återgång i arbete efter tidig bedömning av arbetsförmåga (, 2008) Syftet med projektet är att utreda begreppet arbetsförmåga och hur det används i hälso- och sjukvården. Projektet ska också inventera bedömningsinstrument och föreslå metoder för bedömning av arbetsförmåga i ett tidigt skede av sjukskrivningsprocessen. Projektet ska samla erfarenheter och kunskap från olika verksamhetsfält där bedömning av arbetsförmåga genomförs. Detta sker med hjälp av litteraturstudier och fokusgrupper med arbetsterapeuter, specialistläkare och försäkringsläkare. Kunskapssammanställning om åtgärder för arbetsåtergång för personer med diagnoser från rörelseorganen och med lättare psykisk ohälsa (i , 2008–2009) Syftet med studien är att göra en litteraturgenomgång och klassificera vetenskapliga artiklar som undersökt rehabiliteringsmetoder för arbetsåtergång. Studien omfattar rapporter som publicerats . Centrala rapporter inkluderas om de anses tillföra en stor kunskap. De diagnoser som kommer att ingå i projektet är rörelseorganens sjukdomar och smärttillstånd respektive stressrelaterade diagnoser och lättare psykiska besvär. HaKul – Hållbar arbetshälsa i kommuner och landsting (, 1998–2004) Målsättningen med var erbjuda en fungerande modell för rehabilitering av långtidssjukskrivna och att implementera en utprovad rehabiliteringsmetod vid långtidssjukskrivning inom diagnosområdena smärta i nacke skuldra och ländrygg, hjärt-kärlsjuklighet och lungsjukdomar. Projektet, som pågick , omfattade 9 000 anställda i sex kommuner och fyra landsting studerades avseende hälsa, livsstil, arbetsförhållanden och arbetslust . Resultaten återkopplades till de anställda och låg till grund för hälsofrämjande, preventiva och rehabiliterande åtgärder och insatser. Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering Effekter av partiell sjukskrivning för individ, arbetsgrupp och organisation (/ , 2004– 2008) Projektet beskriver konsekvenserna av partiell sjukskrivning för såväl individ och kollegor som chef och organisation. Studien är en fristående fortsättning på HaKuL som avslutades . Sammanlagt 12 000 anställda i 4 kommuner och två landsting har deltagit i studien. De frågeställningar som tas upp är bl.a.: –Vad innebär partiell sjukskrivning för organisationen och chefen när det gäller arbetsplanering, måluppfyllelse och bemanning? –Hur påverkas individen avseende hälsotillstånd, livskvalitet och anknytning till arbetslivet? –Hur påverkas arbetsgruppen när det gäller arbetsförhållanden för de icke sjukskrivna och organisationen av det dagliga arbetet? –Vilka organisatoriska och individuella faktorer påverkar utfallet av partiell sjukskrivning? I rehabiliteringens kölvatten. Är rehabilitering för ryggbesvär långsiktigt lönsam? (, 2007–2009) Studien ska göra en hälsoekonomisk utvärdering av långtidseffekten (efter rehabilitering) av beteendemedicinsk rehabilitering vid ospecifika nack- och ryggbesvär. Därutöver ska även annan sjuklighet och mortalitet i gruppen med långvariga ryggbesvär studeras. Deltagarna (n = 2203) har genomgått en läkarundersökning samt besvarat ett frågeformulär innan behandling, direkt efter behandling och efter 6, . Uppgifter om medicinskt status, funktion, psykosocial arbetsmiljö, livsstil och behandlingspersonalens följsamhet till behandlingsmanualen finns insamlat. Sjukfrånvaro och orsaker till död hämtas från och dödsorsaksregistret. Vägar tillbaka – En studie av arbetsbyte som medel för hälsa, utveckling, rehabilitering (, 2004–2006). Enligt tidigare studier upplever cirka 800 000 personer att de är dubbelinlåsta, dvs. de är varken i sitt önskade yrke eller på sin önskade arbetsplats. Dessa personer rapporterar ofta magbesvär, Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering olust och trötthet/håglöshet liksom minskade möjligheter till utveckling. Projektet har gjort en longitudinell studie för att utröna hälsoeffekter av de arbets- och yrkesbyten som skett . Projektet har också studerat en grupp långtidssjukskrivna som fått hjälp till arbetsbyte via en arbetsgivarring. Docherty P, Forslin J, (2002). : Emerging Perspectives and Practice. Docherty P, , (2009). Developing Social Sustainability. Döös M, (2009). Organising Work for Innovation and Growth: Experiences and Efforts in . FAS (2009). Svensk arbetslivsforskning – en resurs för välfärd, hälsa och tillväxt. , för arbetsliv och socialvetenskap. , Louca F (2001). As times go by. Helper S (2008). Renewing US manufacturing. Promoting a High- Road strategy. Briefing paper 212. Huzzard T (2003). The Convergence of the Quality of Working Life and Competitiveness. Arbetsliv i omvandling 2003:9. , , , (2007). Forms of Knowledge. Modes of Innovation and . Research Policy 36: 680–693. , Borras S (1997). The globalising learning economy: Implications for innovation policy. , Commission of Union, DGXII. Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering (2008). De nya affärsinnovationerna. Pettigrew AM, Whittington R, , Sanchez-Runde C, van den , Ruigrok W, Numagami T (2003). Innovative Forms of Organizing. Ramstad E (2008). Innovation generating model – Simultaneous development of work organization and knowledge structure. , Tekniska Högskolan. Sanidas E (2005). Organisational innovation and economic growth. Schienstock G, Hämälainen T (2001). Transformation of the Finnish innovation system: A network approach. , Jubileumsfonden för självständighet Sitra. Schilling A, Werr A (2009). Managing and Organizing for Innovation in . A literature review with annotated bibliography. Sölvell Ö, Birkinshaw J (2002). Multinational enterprises and the knowledge economy: Leveraging global practices. I: Dunning JH (red): Regions, Globalization and the knowledge-based economy. van de (1986). Central problems in the management of innovation. Management Science 32: 590–607. Ett råd bestående av forskare inom för arbetsmiljöpolitiken relevanta forskningsområden tillkallas. Till rådet kan knytas företrädare för myndigheter och forskningsfinansiärer med särskild kunskap om forskningsområdena. Rådet ska förse regeringen med kunskapsunderlag inom arbetsmiljöområdet. Arbetet ska i första hand redovisas vid återkommande möten med ansvarigt statsråd. Hur arbetsmiljön är utformad har betydelse både för den enskilda individen och för verksamheten liksom för samhället i stort. Den framtida arbetsmiljöpolitiken ska utformas för att understödja en positiv utveckling för samtliga dessa nivåer. Att minska utanförskapet innebär en stor utmaning som kräver insatser inom många områden. Arbetsmiljöområdet är ett av dessa. Arbetsmiljöns beskaffenhet har stor betydelse för att uppnå målet om att alla som vill och kan arbeta också ska kunna göra det. Arbetsmiljöförhållandena får inte utestänga vissa grupper eller personer, utan även de med begränsad arbetsförmåga måste ges möjlighet till arbete. Brister i arbetsmiljön får inte heller leda till att människor drabbas av ohälsa. Arbetsmiljön är ur ett samhällsekonomiskt perspektiv viktig då stora kostnadsbesparingar kan göras om den arbetsrelaterade ohälsan minskar och därmed leder till minskade kostnader i socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen. finns genom förbättringar i arbetsmiljön en stor potential för ökad produktivitet. På så sätt kan en bra och utvecklande arbetsmiljö bidra till goda förutsättningar för en framtida välfärd. Behovet av ett arbetsmiljöpolitiskt råd Vid pågår ett arbete med att se över och förnya arbetsmiljöpolitiken. I detta arbete finns ett behov av att på ett samlat sätt få kunskap om aktuella forskningsrön inom relevanta områden.