sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Detta var enligt utredningen en särskilt viktig aspekt vad gäller totalförsvarspliktiga eftersom dessa inte befinner sig inom verksamheten på frivillig grund. Angående drogtestning av rekryter Kommittén delar Utredningens om drogtestning av totalförsvars- pliktiga bedömningar av vikten av ett drogfritt försvar. Som en ytterligare anledning till detta kan framföras att Försvarsmaktens trovärdighet naturligtvis är beroende av att dess personal uppfattas som pålitlig. Kommittén ser också mycket positivt på det drog- förebyggande arbete som Försvarsmakten utför. Vad gäller slumpmässiga drogtester av rekryter, motsvarande de som kan utföras på den som fullgör värnplikt, kan det enligt kommittén finnas skäl för ett sådant förfarande. Behovet av tving- ande slumpmässiga drogtester måste dock i så fall utredas på ett mer noggrant sätt än vad som är möjligt för kommittén att göra. Kommittén vill också framhålla att rekryter – liksom anställda och kontrakterade soldater, hemvärnspersonal, officerare och officers- aspiranter – kommer att tjänstgöra på helt frivillig grund. Det finns starka skäl för att drogtestning av frivillig personal inom Försvars- makten sker mot bakgrund av så enhetliga riktlinjer som möjligt. Frågan om drogtestning av frivillig personal inom Försvarsmakten bör därför utredas i särskild ordning och om möjligt innefatta fler personalkategorier än rekryter. En frivillig militär grundutbildning 13.5Förmåner under grundläggande militär utbildning Vid en övergång till ett militärt personalförsörjningssystem baserat på frivillighet är det av största vikt att erbjudna förmåner och vill- kor uppfattas som tillräckligt bra för att attrahera kompetenta indi- vider i konkurrens med den övriga arbetsmarknaden. Ersättning- arna måste vara på en sådan nivå att rekryterna har förmåga att klara av sina normala och förutsägbara utgifter. noteras att aldrig så goda ersättningar inte kan kompensera en verksamhet som inte uppfattas som utvecklande. Kommittén förordar att de förmåner som ska betalas ut till personer som fullgör en grundläggande militär utbildning med några få undantag bör motsvara de kategorier som betalas ut till dagens värnpliktiga. En fördel med ett förmånssatt alternativ är att en övergång till en eventuell återtillämpad skyldighet att fullgöra värnplikt eller civilplikt underlättas eftersom ersättningssystemet påminner om det som finns . De förmåner med mera som ska erbjudas under en grundläggande militär utbildning bör även kunna ges till dem som genomför en kompletterande militär utbildning. Differentierade ersättningsnivåer ska, med undantag för behovs- prövade bidrag, inte erbjudas under en grundläggande militär utbildning. ger i dagens system ut föreskrifter om förmåner till totalförsvarspliktiga samt administrerar utbetalningarna under tjänstgöring i dagens system. Utbetalningsadministrationen bör i ett frivilligsystem överföras till Försvarsmakten som även ska besluta om formerna för detta. bör, för att möjliggöra enhetliga bedömningar, fortsätta att administrera de behovsprövade bidragen. Beslut om förmåner får, snarlikt som för aspiranter och officersaspiranter, överklagas hos Statens överkla- gandenämnd. beslut får inte överklagas. En del av de ersättningar som betalas ut till totalförsvarspliktiga är generella ersättningar. Dessa betalas ut till samtliga som genomgår utbildning. En frivillig militär grundutbildning Kommitténs förslag: En månatlig kostnadsersättning ska beta- las till rekryter som genomför frivillig grundläggande militär utbildning. Den månatliga ersättningen motsvarar den dag- ersättning, ersättning för måltidskostnader samt utbildnings- premie som betalas ut till totalförsvarspliktiga . Försvars- makten föreslås få besluta om hur stor denna månatliga ersätt- ning ska vara. Ersättningarna ska vara skattebefriade. Rekryter under utbildning ska även ha rätt till gratis kost och logi samt till kläder och utrustning som hör till utbildningen. Enligt dagens bestämmelser får en totalförsvarspliktig under grundutbildning längre än rätt till dagersättning om per tjänstgöringsdag. I samband med att utbildningen avslutas får den totalförsvarspliktige en utbildningspremie motsva- rande det totala antalet dagersättningar som har betalats ut. Offi- cersaspiranter får en dagersättning om per tjänst- göringsdag, men i gengäld får de ingen utbildningspremie. Den totalförsvarspliktige får slutligen ersättning för måltidskostnader utanför tjänstetid när Försvarsmakten inte kan tillhandahålla mål- tider. Totalkostnaderna för de generella ersättningarna uppgår till ungefärliga /månad. Vid en övergång till en frivillig militär utbildning bör ovan nämnda förmånsslag slås samman till en enhetlig månadsersätt- ning.16 Genom detta kan utbetalningsadministrationen minskas. En fråga som uppstår är hur hög den månatliga ersättningsnivån bör vara. är komplicerad eftersom den nivå som bör gälla ska vara tillräckligt hög för att skapa intresse för utbildningen. kan nivån inte sättas för högt i jämförelse med övriga kategorier anställda inom Försvarsmakten. Rekryter under utbildning bör ha rätt till gratis kost och logi, och även till persedlar och sådan utrustning som är nödvändig för tjänsten. Vilket ekonomiskt värde dessa förmåner har för individen är svårt att fastställa. Kommittén anser därför att Försvarsmakten bör analysera lämplig nivå på ersättningen samt att Försvarsmakten ges ansvaret för att fastställa ersättningsnivåerna. 16 Rent formellt innebär kommitténs förslag att ersättningen kommer att definieras som ersättning enligt den av kommittén föreslagna förordning (2010:xx) om grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten. I praktiken bör dock ersättningen betalas ut som en månadsersättning. En frivillig militär grundutbildning Kommitténs förslag: Rekryter ska inte ha generell rätt till fria hemresor under varje tjänstgöringsfri helg. Försvarsmakten ska, utifrån utbildningskraven, ge ut föreskrifter om antalet fria hemresor under den grundläggande militära utbildningen. Enligt nuvarande bestämmelser har de totalförsvarspliktiga rätt till en fri resa varje tjänstgöringsfri helg till och från den plats där han eller hon är folkbokförd eller vistas stadigvarande. Kostnaderna är omfattande och uppgick de till . Resornas omfattning har varit avhängig av att de som full- gör utbildning gör detta under plikt och av att utbildningen omfattar en betydligt än som föreslås för den grund- läggande militära utbildningen. En grundläggande militär utbildning kommer att innefatta tidskrävande moment som förutsätter sammanhängande övningstid bland annat över veckoslut. För att rekryterna ska kunna hinna få nödvändiga kunskaper för att klara av sin examination och få militär behörighet, kommer utbildningen att med nödvändighet vara intensiv. Det framstår därför som mindre ändamålsenligt att regelmässigt bryta utbildningen för veckovisa hemresor. Utbildningsmålen bör vara styrande för hur omfattande ledigheter som kan erbjudas. Följaktligen bör utbild- ningen på lokal nivå planeras på sådant sätt att konsekvensen blir färre, men längre, ledigheter. För dem som fullgör grundläggande militär utbildning bör Försvarsmakten ge ut föreskrifter om antalet fria hemresor under utbildningen. Följden av detta blir att utbild- ningen kan optimeras utifrån rekryternas förutsättningar och att resekostnaderna kan minskas från dagens nivåer. Kommitténs förslag: Rekryter som fullgör en grundläggande militär utbildning ska inte ha rätt till fria högskoleprov. De som fullgör grundutbildning som värnpliktiga erbjuds möjlighet att genomföra två högskoleprov under utbildningen. Den av kommittén föreslagna grundläggande militära utbild- ningen föreslås omfatta cirka och kommittén anser att En frivillig militär grundutbildning fria högskoleprov inte bör erbjudas eftersom utbildningen kommer att behöva planeras utifrån de mål som ska uppfyllas, vilket bland annat kommer att kräva utbildning under sammanhängande tidsperioder, ibland även över . riskerar en rekryt som mest att missa ett tillfälle till att genomföra högskoleprov under den militära utbildningen. Om högskoleprov genomförs när rekryten har tjänstgöringsfri helg kan vederbörande på egen bekostnad delta. Kommittén noterar dock att rätten till fria högskoleprov kan vara till gagn inför en karriärväxling från Försvarsmakten till ett civilt yrke. Det är emellertid mer naturligt ifall denna förmån erbjuds dem som är anställda av Försvarsmakten. Fri mat och bostad samt ersättningar för hälso- och sjukvård, tand- vård, beklädnad Kommitténs förslag: Rekryter under grundläggande militär utbildning ska erbjudas fri mat och bostad, hälso- och sjukvård, beklädnad samt tandvård. Förmåner i form av fri mat och bostad, fri hälso-, sjuk- och tand- vård bör behållas oförändrade även i ett frivilligsystem. Detsamma gäller den beklädnadsersättning som ges till kvinnor, så länge detta är nödvändigt på grund av avsaknad av för kvinnor anpassade kläder. Tills vidare bör därför beklädnadsersättning betalas ut. Försvarsmakten bör emellertid skynda på arbetet med att anpassa den personliga utrustningen efter individens behov. Förmåner som dessa är ett bra komplement till den generella ersättning som ska betalas ut eftersom de ger ett mervärde som inte är lätt att mäta i pengar. Utöver generella förmåner, kan den totalförsvarspliktige ansöka om behovsprövade ersättningar. Ansökningar om behovsprövade ersättningar prövas av men bekostas av För- svarsmakten. En frivillig militär grundutbildning Kommitténs förslag: Rekryter som genomför en grund- läggande militär utbildning ska ha rätt att söka behovsprövade familjebidrag. Prövning av ansökan bör göras av Försäkringskas- san. Kostnaderna ska bekostas av Försvarsmakten centralt. Familjebidraget är ett behovsprövat bidrag som administreras av under tjänstgöring inom totalförsvaret. Bidraget består av fyra olika delar: Familjepenning betalas för närståendes försörjning, främst för barn samt för make/maka. Bostadsbidrag, betalas ut till boendekostnaden när den totalför- svarspliktige bor ensam eller tillsammans med make, barn, föräldrar eller annan. Den som har en bostadsrätt får som bostadskostnad också räkna av räntor på det i bostadsrätten nedlagda upplånade kapitalet med säkerhet i bostadsrätten. Näringsbidrag betalas för att ett företag ska kunna drivas vidare eller återupptas när tjänstgöringstiden är slut. Begravningsbidrag betalas för att bidra till kostnader som uppkommer om en familjemedlem avlider. Det är sannolikt att utbetalningar av behovsprövade bidrag kommer att öka jämfört med eftersom rekryteringsinsatser kommer att riktas mot bredare åldersgrupper. Ökade kostnader motiveras dock väl av att Försvarsmakten på detta sätt får tillgång till bredare kompetenser än . 13.6Medinflytande och tillsyn av frivillig militär utbildning Försvarsmakten utgör den yttersta garanten för vår demokrati. Det är nödvändigt att dess verksamhet speglar de demokratiska ideal som den är satt att värna. Detta gäller för Försvarsmaktens gene- rella arbete, vilka övergripande värderingar som utgör grunden för verksamheten och Försvarsmaktens förhållande till det övriga En frivillig militär grundutbildning Det måste även gälla för Försvarsmaktens interna arbete i frågor som rör personalpolitik, utbildningsinnehåll och möjlig- heterna för myndighetens personal att utöva medinflytande. Att Försvarsmaktens personal ofta ska verka i svåra miljöer och under stark fysisk och psykisk press där snabbt fattade beslut kan få stora konsekvenser, gör att de demokratiska idealen måste vara ständigt närvarande i verksamheten. Försvarsmaktens våldsmonopol gör också att säkerställandet av demokratisk insyn i verksamheten blir särskilt viktigt. Försvarsmakten får inte bli en sluten värld skiljd från det övriga samhället. Kommitténs förslag innebär att en ny personalkategori och ett nytt utbildningssystem införs i Försvarsmakten. Det är viktigt att det i ett sådant utbildningssystem finns en fungerande medinfly- tande- och tillsynsstruktur. Det är även viktigt att utbildningen ger god förståelse för vilka värden som Försvarsmakten är satt att försvara och att den enskilde efter genomförd utbildning har fått kunskaper om vilka regler som omgärdar Försvarsmaktens verk- samhet om mänskliga rättigheter och om krigets lagar. Kommittén har i avsnitt 13.3 redogjort för vilket innehåll en grundläggande militär utbildning bör ha. I detta innefattas utbildning i krigets lagar, mänskliga rättigheter och Försvarsmaktens värdegrund. Kommittén konstaterar också att Försvarsmakten generellt ger stort utrymme åt sådana frågor i sin utbildningsverksamhet. Vad gäller frågan om hur medinflytande- och tillsynsstruktur bör se ut i den av kommittén föreslagna utbildningen, bedömer kommittén att det system som finns för värnpliktiga till största delen funge- rar väl, men att möjligheter till förbättringar finns. Ett framtida system bör bygga vidare på de erfarenheter som finns från dagens militära grundutbildningar. Det måste också beaktas att ett utbild- ningssystem som bygger på plikt ställer särskilda krav på medin- flytande. Att det av kommittén föreslagna frivilliga utbildnings- systemet delvis har en annan utformning än dagens värnplikts- system gör också att medinflytande- och tillsynsstrukturer kan behöva se annorlunda ut. I arbetet med att bedöma hur framtida system för medinflytande bäst kan organiseras har kommittén haft nära kontakt med Försvarsmakten såväl som . En frivillig militär grundutbildning 13.6.1 Medinflytande och utbildningsbevakning i pliktsystemet Medinflytande och utbildningsbevakning på lokal nivå i värnpliktssystemet Dagens medinflytandearbete för värnpliktiga har på lokal, regional och central nivå i hög grad byggt på aktivt arbete av förtroende- valda värnpliktiga.17 Rätten till medinflytande regleras framför allt genom förordningen (1995:808) om medinflytande för totalför- svarspliktiga. I förordningen anges bland annat att det ska finnas ett Värnpliktsråd och ett Civilpliktsråd.18 Förordningen reglerar också totalförsvarspliktigas rätt till inflytande på olika nivåer samt hur kongresser och val till dessa ska se ut. Generellt kan organisa- tionsmodellen sägas vara utformad enligt subsidiaritetsprincipen, vilket innebär att beslut i medinflytande- och arbetsmiljöfrågor i största möjliga mån ska fattas på lägsta möjliga nivå där största effekt kan uppnås. Vid sidan om detta medinflytandearbete finns ett organiserat Nätverk för värnpliktiga kvinnor (NVK). (Se även avsnitt 6.5.) väljs av värnpliktiga och arbetar såväl regionalt som centralt genom förbandsbesök, politisk opinions- bildning, medialt arbete och kontakter med Högkvarteret. Delega- terna till väljs på ettåriga mandat. Rådet har två anställda personer som säkerställer kontinuiteten i arbetet. Flera förband, främst sådana med stora volymer av värnpliktiga, har utsett en anställd officer som medinflytandeansvarig. Denne har bland annat till uppgift att stötta de förtroendevalda värnplik- tiga och att säkerställa upprätthållandet av de värnpliktigas rätt till medinflytande. Vid andra förband har vissa officerare medinflytan- defrågor som en tilläggsuppgift till sina andra uppgifter. Den medinflytandeansvarige är vanligtvis också engagerad i de värnplik- tigas medinflytandeutbildningar. 17Plutons-, kompani- och förbandsnivå samt genom som central förtro- endevald organisation. 18Civilpliktsrådet har tills vidare upphört med sin verksamhet från till följd av att utbildningen av civilpliktiga med lång grundutbildning har upphört. En frivillig militär grundutbildning Centralt medinflytandearbete och utbildningsbevakning i värnpliktssystemet genomför förbandsbesök för att studera bland annat utbildningens utförande och förhållanden för de värnpliktiga. Under besöken för representanter diskussioner med förbandsledning, befäl och de värnpliktiga. Antalet förbands- besök uppgår i regel till minst tre per förband och år. Efter besöken skrivs förbandsrapporter där intryck av förbandet sammanställs. Rapporterna distribueras sedermera till förbanden, Försvarsmaktens ledning och politiskt förtroendevalda. Därigenom utgör avrapporteringen en konkret och omedelbar återkoppling på förbandets arbete, utbildning och dess hantering av värnpliktiga. Avrapporteringen kombinerad med värnpliktskongressens beslut används i centrala arbete, främst i kontakter med Försvarsmaktsledningen, försvarspolitiker och regeringsföre- trädare. Sammankomster genomförs med syfte att belysa de värnpliktigas behov ur deras perspektiv. har påkallat uppmärksamhet i frågor som rör exempelvis grå arbetskraft, så kallade gråa bestraffningar och brister i Försvarsmaktens säkerhetsarbete. Den politiskt obundna bidrar till att öka insynen i Försvarsmakten. har tidningen spelat en viktig roll i bevakningen av de värnpliktigas utbildning. Rapportering som har inlett har i flera fall sedan även uppmärksam- mats i andra fora och lett till förbättringar för de värnpliktiga. En frivillig militär grundutbildning 13.6.2Medinflytande under officers- och aspirantutbildning Studerande vid specialistofficersutbildningen organiserar sig normalt genom förtroendevalda som för studenternas talan.19 De förtroendevalda utgör en kontaktyta mellan dem de representerar och skolans ledning, men även Försvarsmakten i allmänhet. Förtroendevalda studeranderepresentanter organiseras lokalt och ska beredas plats i respektive skolas beredande och beslutande organ i den utsträckning verksamheten har betydelse för utbild- ningen och de studerandes situation. Den lokala studeranderepre- sentationen beslutar dessutom om representation i arbets- och projektgrupper, främst lokalt men i vissa fall även på central nivå. Det praktiska medinflytandearbetet inom specialistofficers- utbildningen uppvisar likheter med värnpliktssystemet på lokal och regional nivå genom förtroendeval och regelbundna samman- komster på olika nivåer. Den centrala representationen är emeller- tid annorlunda eftersom kongresser eller val till motsvarande Värn- pliktsråd inte genomförs. I stället representeras de studerande vid specialistofficersutbildningen på central nivå av studentkåren på Försvarshögskolan. Medinflytandet under aspirantutbildningen är i stor utsträckning utformat med medinflytandet under officersutbildningen som förebild. Medinflytandet sker genom förtroendevalda, skyddsassi- stenter och genom ett nätverk för kvinnor. Under aspirantutbild- ningen organiserar sig de studerande genom förtroendevalda som för de studerandes talan.20 De förtroendevalda är en kontaktyta mellan skolans lärare och ledning, men även gentemot Försvars- makten i stort. Fokus på medinflytandearbetet för aspirantutbild- ningen ska ligga på kvalitetssäkring av utbildningen på lokal nivå. De förtroendevalda organiseras i en lokal studerandeorganisation som ska erbjudas plats i respektive skolas beredande och beslutande 19 Enligt Bilaga 1 till Generella bestämmelser för Specialistofficersutbildningen. 20Detta regleras i Försvarsmaktens Generella bestämmelser för Aspirantutbildningen (AspU), 2009. En frivillig militär grundutbildning organ i frågor som har betydelse för utbildningen och de studeran- des situation. 13.6.3 Medinflytande och utbildningsbevakning under grundläggande militär utbildning Försvarsmaktens verksamhet skiljer sig från övriga myndigheters genom förmågan till väpnad strid. Verksamhetens riskfyllda natur skiljer ytterligare ut Försvarsmakten från andra myndigheters. Att de som deltar i utbildning inom Försvarsmakten tillförsäkras ett tillfredsställande medinflytande och ges möjlighet till en tillräcklig utbildningsbevakning är därför av särskilt stor vikt. Missförhållan- den måste kunna upptäckas och åtgärdas . Ett fungerande medinflytandesystem är också viktigt för att verksamheten ska kunna utvecklas. Rekryter som är engagerade i sin utbildning och tillsammans med Försvarsmakten verkar för förbättringar i denna, är ett av de bästa medlen för att löpande tillgodose en effektiv utbildning. Kommitténs förslag innebär att de första stegen i ett framtida frivilligt militärt utbildningssystem ska vara förmånssatta. Efter- som representation av arbetstagarorganisationer inte är en möjlig väg för förmånsersatta soldater, måste medinflytandet i stor utsträckning regleras på annat sätt. Den frivilliga utbildningen som kommittén föreslår är jämfört med dagens värnpliktsutbildning relativt kort. Detta ställer ytterligare krav på särlösningar vad gäller medinflytande och tillsyn. Utbildningens längd ställer också större krav på att eventuella problem i anslutning till utbildningen snabbt kan uppmärksammas och därigenom åtgärdas medan den grund- läggande utbildningen fortfarande pågår. Medinflytande på plutons- och förbands- samt motsvarande nivåer Kommitténs förslag: Medinflytandearbetet på lokal nivå bör ombesörjas av förtroendevalda rekryter. Medinflytandeansvariga ska finnas vid varje utbildningsförband. Dessa ska samordna medinflytandearbetet och kunna föra rekryters talan på central nivå. De ska även kunna utbilda förtroendevalda och rekryter i medinflytande. Utbildning i hur medinflytande fungerar och i vilka En frivillig militär grundutbildning rättigheter som rekryter har, ska finnas med i utbildningsmålen för utbildningen och genomföras av särskilt avdelad personal i utbild- ningens inledningsskede. Ett fortsatt nätverksarbete för och av kvinnor bör finnas på samtliga nivåer. Medinflytandet på den lägsta nivån, plutonsnivå21 och liknande, bör utformas på ett motsvarande sätt som för värnpliktiga och för aspi- ranter. Rekryter ska ha möjlighet att genomföra pluto- nens timme. Denna verksamhet bör vara tydligt reglerad och ges erforderlig tid. Rekryter ska under utbildningen också ha rätt att i slutna val välja förtroendepersoner. Förtroendepersonerna företrä- der sin utbildningspluton i frågor som rör utbildningen. En fråga i sammanhanget är när under utbildningen dessa bör väljas. Den av kommittén föreslagna utbildningen är relativt kort och det är därför av vikt att de väljs tillräckligt tidigt för att de ska hinna utbildas och lära sig sina uppgifter. får valen inte ske tidi- gare än att rekryterna har hunnit lära känna varandra och blivit insatta i vad en förtroendepersons uppdrag består i. Försvarsmak- tens verksamhet är som påpekats ovan förenat med risker för den enskilde. Ett fungerande arbetsmiljöarbete är därför av yttersta vikt. Värnpliktiga och aspiranter under utbildning väljer som ett led i detta skyddsassistenter ur sina utbildningsomgångar. Kommittén anser att även rekryter ska kunna välja skyddsassistenter under utbildningen. Längden på utbildningen kan dock medföra att dessa inte hinner uppnå en tillräcklig utbildningsnivå för att verka fullt ut i sin roll. Kompletterande metoder kan då behöva övervägas. På nivån över plutonsnivå, kompaninivå22 eller motsvarande, bör det finnas ett medinflytandesystem där mer övergripande frågor kan tas upp och företrädare för utbildningsplutonerna kan sammanträda tillsammans med kompaniledningen. Rekryterna bör också ha möjlighet att välja särskilda kompaniförtroendepersoner. Eftersom den utbildning som kommittén föreslår är relativt kort, kan medinflytandearbetet på denna nivå komma att få stor bety- delse. Det är på kompaninivån som brister snabbt kan uppmärk- sammas och åtgärdas. Vid mindre utbildningsförband med endast ett fåtal utbildningsplutoner kanske det inte finns någon kompani- 21Med plutonsnivå menas här den minsta utbildningsenheten på mellan ungefär 20 och Beroende på hur utbildningssystemet utformas kan benämningarna komma att se annorlunda ut . 22Med kompaninivå förstås nivån över den minsta utbildningsenheten, där flera plutoner eller liknande samlas , och som ligger mellan plutonerna och själva utbildningsförbandet i storlek. Hur denna nivå kan se ut kan komma att skilja från förband till förband. En frivillig militär grundutbildning En motsvarande funktion bör då finnas centralt vid förbandet i stället.