sou · GXB376 · 2009-09-29 00:00:00 — Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3 §1 För brott som begåtts utom riket döms även i annat fall än som avses i 2 § efter svensk lag och vid svensk domstol, 1. om brottet förövats på svenskt fartyg eller luftfartyg, eller om det begåtts i tjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen på sådant fartyg, 2. om brottet begåtts av någon som tillhör Försvarsmakten på ett område där en avdelning av Försvarsmakten befann sig eller om det begåtts av någon annan på ett sådant område och avdelningen befann sig där för annat ändamål än övning, 3. om brottet begåtts vid tjänstgöring utom riket av någon som är anställd i [utlandsstyrkan inom Försvarsmakten]2 eller som tillhör Polisens utlandsstyrka, 3 a. om brottet har begåtts i tjänsten utom riket av en polisman, tulltjänsteman eller tjänsteman vid , som utför gränsöverskridande arbetsuppgifter enligt en internationell överenskommelse som har tillträtt, 3 b. om brottet har begåtts vid tjänstgöring utom riket av svensk medborgare eller utlänning med hemvist i som, i annat fall än som avses i förevarande paragraf 2–3 a, deltar i ett internationellt uppdrag, vari tar del, 4. om brottet förövats mot , svensk kommun eller annan menighet eller svensk allmän inrättning, 1 Senaste lydelse 2003:149. 2 Hakparenteserna markerar text som kan komma att ändras till följd av författningsförslag (SOU 2008:91). SOU 2009:76 Författningsförslag 5. om brottet begåtts inom område som ej tillhör någon stat och förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutning eller enskild inrättning eller mot utlänning med hemvist i , 6. om brottet är kapning, sjö- eller luftfartssabotage, flygplatssabotage, penningförfalskning, försök till sådana brott, folkrättsbrott, olovlig befattning med kemiska vapen, olovlig befattning med minor, osann eller ovarsam utsaga inför en internationell domstol, terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök till sådant brott samt brott som avses i 5 § samma lag, eller 7. om det lindrigaste straff som i svensk lag är stadgat för brottet är fängelse eller däröver. 5 §3 Åtal för brott, som inom riket begåtts å utländskt fartyg eller luftfartyg av utlänning som var befälhavare eller tillhörde besättningen å fartyget eller eljest medföljde detsamma mot sådan utlänning eller mot utländskt intresse, må ej väckas utan att förordnande därom meddelas av regeringen eller den regeringen bemyndigat därtill. Åtal för brott, som förövats utom riket, får väckas endast efter förordnande enligt första stycket. Åtal för brott, som förövats utom riket, får väckas endast efter förordnande enligt första stycket. Åtal får dock väckas utan ett sådant förordnande, om brottet är osann eller ovarsam utsaga inför en internationell domstol eller om brottet begåtts 1. å svenskt fartyg eller luftfartyg eller i tjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å sådant fartyg, 2. av någon som tillhör Försvarsmakten på ett område där en avdelning av Försvarsmakten befann sig, 3. vid tjänstgöring utom riket av någon som är anställd i [utlandsstyrkan inom Försvarsmakten] eller som tillhör Polisens utlandsstyrka, 4. i tjänsten utom riket av en polisman, tulltjänsteman eller tjänsteman vid som utför gränsöverskridande arbetsuppgifter enligt en internationell överenskommelse som har tillträtt, 4 a. vid tjänstgöring utom riket av svensk medborgare eller utlänning med hemvist i som, i annat fall än som avses i föreva3 Senaste lydelse 2000:646. Författningsförslag SOU 2009:76 rande stycke 2–4, deltar i ett internationellt uppdrag, vari tar del, 5. i , , eller eller på fartyg eller luftfartyg i reguljär trafik mellan orter belägna i eller någon av nämnda stater, eller 6. av svensk, dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare mot svenskt intresse. Denna lag träder i kraft . SOU 2009:76 Författningsförslag 3 Förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § arbetsmiljölagen ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 4 §4 För deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 7 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. För deltagare i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som har anvisats av socialnämnd är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 4 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453). För dem som ger sysselsättning enligt 4 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 5 § lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Att denna lag i vissa fall, utöver vad som framgår av 2 § första stycket andra meningen, gäller även utomlands framgår av 1 a och 2 §§ lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Att denna lag i vissa fall, utöver vad som framgår av 2 § första stycket andra meningen, gäller även utomlands framgår av [1 a och 2 §§ lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten] samt 5 § lagen (0000:00) om personal i internationella civila krishanteringsinsatser. Denna lag träder i kraft den 4 Senaste lydelse 2008:295. Författningsförslag SOU 2009:76 4 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 20 § inkomstskattelagen ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 20 §5 Ersättningar vid dödsfall eller invaliditet genom statens riskgarantier för totalförsvarspliktiga samt de som tjänstgör i Polisens utlandsstyrka och utlandsstyrkan inom Försvarsmakten är skattefria. Ersättningar vid dödsfall eller invaliditet genom statens riskgarantier för totalförsvarspliktiga och dem som tjänstgör [i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten] är skattefria. Detsamma gäller sådana ersättningar för personer som omfattas av lagen (0000:00) om personal i internationella civila krishanteringsinsatser. Denna lag träder i kraft den 5 Senaste lydelse 2002:1006. SOU 2009:76 Författningsförslag 5 Förslag till förordning (0000:00) om personal i internationella civila krishanteringsinsatser Härigenom föreskrivs följande. Förordningens tillämpningsområde 1 § Förordningen ansluter till vad som föreskrivs i lagen (0000:00) om personal i internationella civila krishanteringsinsatser. Bestämmelserna i förordningen tillämpas på den som anställs särskilt för tjänstgöring i en internationell civil krishanteringsinsats. 2 § Vad som i denna förordning sägs om den som är anställd särskilt av anställningsmyndigheten för internationell civil krishanteringsinsats ska i tillämpliga delar även gälla den som redan är anställd tills vidare eller har en tidsbegränsad anställning hos anställningsmyndigheten och tjänstgör i en internationell civil krishanteringsinsats. Myndigheternas beredskap 3 § Vid statliga myndigheter som regeringen bestämmer ska det finnas en beredskap för internationella civila krishanteringsinsatser som beslutats av regeringen eller av myndighet som regeringen bestämmer. Anställning, m.m. 4 § ska vara skriftligt. I avtalet ska den anställde förbinda sig att följa bestämmelserna i denna förordning och övriga föreskrifter som gäller för den internationella civila krishanteringsinsatsen. Tjänstgöringens omfattning ska framgå av anställningsavtalet. Av avtalet ska även framgå att den anställde är skyldig att tjänstgöra utomlands. 5 § Den som anställs särskilt av anställningsmyndigheten för tjänstgöring i internationell civil krishanteringsinsats får inneha en annan statlig anställning, från vilken han eller hon är tjänstledig utan särskilt beslut om tjänstledighet. Författningsförslag SOU 2009:76 6 § Den som anställs särskilt för tjänstgöring i en internationell civil krishanteringsinsats får lön under tjänstgöringen enligt de grunder som anställningsmyndigheten bestämmer. Dessa grunder ska bestämmas efter hörande av och berörda centrala arbetstagarorganisationer. 7 § Den som tjänstgör i en internationell civil krishanteringsinsats omfattas även under sin tjänstgöring utomlands av statens tjänstegrupplivförsäkring , avtalet om ersättning vid personskada (PSA) och statliga pensionsbestämmelser. Reseförmåner och förmåner till följd av ökade levnadskostnader 8 § Under tjänstgöring i betalas ersättning för ökade levnadskostnader motsvarande vad som gäller för andra anställda inom anställningsmyndigheten. får besluta att ersättning ska betalas för resa i till och från tjänstgöring här i samband med en internationell civil krishanteringsinsats. 9 § Under tjänstgöring utomlands betalas ersättning enligt de bestämmelser som enligt kollektivavtal gäller för andra anställda vid anställningsmyndigheten. Detsamma gäller vid resa från till tjänstgöringsplatsen utomlands och åter samt under annan ledighet än semester. får även besluta om ersättning för andra merkostnader än dem som avses i första stycket om de föranleds av tjänstgöringen utomlands. 10 § Den som tjänstgör utomlands i en internationell civil krishanteringsinsats har för varje hel sexmånadersperiod rätt till en fri resa hem från tjänstgöringsplatsen och åter. får även besluta om ytterligare fria resor hem från tjänstgöringsplatsen och åter, samt att sådana resor ska medges även för kortare tjänstgöringsperioder. 11 § Om förhållandena för den internationella civila krishanteringsinsatsen medger att den anställde tar med anhöriga till tjänstgöringsplatsen, betalas ersättning enligt 9 och 10 §§ för kostnader 54 SOU 2009:76 Författningsförslag med anledning av att anhöriga medföljer. bestämmer ersättningens storlek. Ledighet 12 § Semesterledighet och annan ledighet beviljas av anställningsmyndigheten . ska därvid beakta de grunder som gäller för den internationella civila krishanteringsinsatsen. Förmåner vid skada 13 § Under tjänstgöring i har den anställde rätt till sjukvårdsförmåner motsvarande vad som gäller för andra anställda inom anställningsmyndigheten. Under tjänstgöring utomlands har den anställde rätt till fri sjukvård och akut tandvård i den mån motsvarande förmån inte bereds honom eller henne i annan ordning. 14 § Vid skada som medför nedsatt arbetsförmåga utomlands har den skadade rätt till bibehållna tjänstgöringsförmåner. Den skadade har därvid inte rätt till sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vid sådan skada som avses i 13 § lagen (0000:00) om personal i internationella civila krishanteringsinsatser och som medför nedsatt arbetsförmåga efter tjänstgöringstidens slut ska anställningsmyndigheten , från tjänstgöringstidens slut och så länge skadan varar, som tillägg till sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring betala en andel av den grundlön den skadade hade under den sista hela tjänstgöringsmånaden i den internationella civila krishanteringsinsatsen. Tillägget ska utgöra av lönen till den del denna motsvarar en årslön som inte överstiger den högsta sjukpenninggrundande inkomst som kan beräknas enligt 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring, och högst av lönen till den del den motsvarar en årslön som överstiger samma belopp. Andra stycket tillämpas på motsvarande sätt, om den som tjänstgjort i en internationell civil krishanteringsinsats till följd av skadan uppbär ersättning enligt 3 kap. 7 b § eller 22 kap. 7 § lagen om allmän försäkring. Författningsförslag SOU 2009:76 15 § Den som skadats under tjänstgöring utomlands i en internationell civil krishanteringsinsats har efter det att tjänstgöringen upphört rätt till skälig ersättning för de av skadan orsakade sjukvårdskostnaderna. Till anställd som efter anställningstidens utgång genomgår läkarundersökning , för utredning av om skada uppkommit under tjänstgöringen utomlands eller läkarundersökning för att erhålla invaliditetsintyg på grund av skada som uppkommit under tjänstgöringen utomlands, betalas ersättning för kostnader för undersökningen samt för resa, uppehälle och tidsspillan efter samma grunder som gäller i fråga om ersättning av allmänna medel till vittnen. Ersättning för kostnader enligt första och andra styckena ges endast om ersättningen inte ska utges av någon annan till följd av andra bestämmelser och i den utsträckning som det framstår som skäligt med hänsyn till skadan samt omständigheterna i övrigt. Statens riskgaranti 16 § Staten lämnar en riskgaranti, som är ett dödsfalls- och invaliditetskapital, för den som fått en arbetsskada enligt 13 § lagen (0000:00) om personal i internationella civila krishanteringsinsatser under tjänstgöring utomlands. 17 § Vid fullständig invaliditet betalas ersättning enligt riskgarantin ut med tjugotvå prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vid annan invaliditet betalas ersättning ut med det lägre belopp som svarar mot invaliditetsgraden. 18 § Vid dödsfall betalas ersättning enligt riskgarantin ut med tjugotvå prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till dödsboet, om den avlidne efterlämnar arvingar som nämns i 2 kap. 1 och 2 §§ . Dessutom betalas tre prisbasbelopp till varje efterlevande barn som vid dödsfallet är under tjugoett år. Har ersättning tidigare betalats ut som ersättning vid invaliditet, ska ersättningen till dödsboet minskas med motsvarande belopp. SOU 2009:76 Författningsförslag Uppföljande verksamhet 19 § ska ha en på lämpligt sätt organiserad verksamhet för att fullgöra det rehabiliteringsansvar som följer av 6 § lagen (0000:00) om personal i internationella civila krishanteringsinsatser. En kontaktperson ska utses inom rehabiliteringsorganisationen för den som drabbats av skada under tjänstgöring utomlands i en internationell civil krishanteringsinsats. Kontaktpersonen ska stödja och vägleda den skadade. Stöd till anhöriga 20 § ska ha en på lämpligt sätt organiserad verksamhet för att fullgöra det ansvar för stöd till anhöriga som följer av 16 § lagen (0000:00) om personal i internationella civila krishanteringsinsatser. En kontaktperson ska utses inom myndigheten för en anhörig till den som tjänstgör i en internationell civil krishanteringsinsats. Administration av personal 21 § ska ha en på lämpligt sätt organiserad verksamhet med övergripande och sammanhållande ansvar för personal som tjänstgjort i en internationell civil krishanteringsinsats. Handläggning och överklagande 22 § Ersättning enligt 13–18 §§ bestäms av anställningsmyndigheten. 23 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 8 § första stycket, 10 § första stycket samt 13–18 §§ får dock inte överklagas. Författningsförslag SOU 2009:76 58 24 § får meddela föreskrifter om tillämpningen av denna förordning. Denna förordning träder i kraft den 2. Genom förordningen upphävs förordningen (1999:1155) om Polisens utlandsstyrka. Bestämmelserna i 13–19 §§ i den nya förordningen ska tillämpas även i fråga om tidigare anställda i civila krishanteringsinsatser som skadats efter utgången av . 1 Inledning 1.1 Uppdraget Utredningens uppdrag är att utreda dels organisatoriska frågor beträffande det svenska rättsväsendets deltagande i internationella uppdrag och insatser, dels jurisdiktionsfrågor relaterade till svensk civil personals deltagande i sådana sammanhang. Utredningens direktiv (2008:155) framgår av bilaga. I den första delen har utredningen haft att kartlägga om det finns behov av att förändra rättsväsendets organisation och struktur för rekrytering av experter till freds- och säkerhetsfrämjande insatser, till det internationella utvecklingssamarbetet samt till övriga internationella uppdrag. Utredningen ska särskilt beakta hur rättsväsendet kan stärka sin förmåga att rekrytera personal. I detta sammanhang ska utredningen också se över hur rättsväsendet kan samarbeta med andra rekryterande myndigheter och i synnerhet med . I uppdraget ingår att inom utredningstiden beakta andra eventuella pågående projekt och initiativ gällande angränsande myndigheter och frågor som berör personalförsörjningen till internationella insatser. Utredningen har även i uppdrag att vid behov lämna förslag till den författningsreglering för deltagande i internationella insatser, som i förekommande fall även kan vara tillämplig på civila experter från andra berörda myndigheter, utöver rättsväsendet. Därvid ska särskilt behovet av enhetlighet, samordning, effektivitet och synergieffekter beaktas liksom de rekryterande myndigheternas erfarenheter och perspektiv i detta hänseende. I uppdragets andra del ska utredningen föreslå nödvändig reglering avseende svensk straffrättslig jurisdiktion över utsända deltagare i internationella uppdrag. Utredningen har därutöver i uppdrag att lämna förslag till andra nödvändiga författningsändringar eller organisatoriska förändringar 59 Inledning SOU 2009:76 som förbättrar möjligheterna för rättsväsendet att rekrytera personal till befattningar i internationella organisationer respektive internationella uppdrag. I uppdraget ingår slutligen att redovisa vilka konsekvenser, inklusive ekonomiska, som förslagen kan medföra. 1.2 Utredningens arbete Utredningen har haft ett förberedande möte och därefter fem sammanträden med expertkretsen. Vidare har hållits en s.k. hearing med främst myndigheter och andra internationellt verksamma aktörer som inte varit företrädda av experter i utredningen. Vid hearingen har informerats om utredningen och inhämtats synpunkter på dess uppdrag och tänkbara förslag till förändringar.1 Sekreteraren har vid möten med , Justitie-, Utrikes- och Inrikesministerier samt i kontakter med inhämtat information om dessa länders deltagande i internationella uppdrag. Den tid som stått till buds2 har inte medgett några fördjupningar eller möjlighet att därutöver göra ytterligare komparativa studier. I anledning av frågan om hur kan förstärka rekryteringen till relevanta befattningar i internationella organisationer har utredningen haft kontakt med de svenska representationerna i FN, och EU, liksom med UD:s sekretariat för internationell rekrytering, samt deltagit i möten med och EU-enhet. När det gäller frågan om reglering av arbets- och socialrättsliga villkor samt organisatoriska frågor har sekreteraren deltagit i möten med , , (inklusive och ), Kriminalvården, , Sida, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , vid , och internationella råd. Sekreteraren har även besökt Försvarets internationella centrum och där deltagit i möten med företrädare för de 1 Vid hearingen var följande myndigheter och organisationer företrädda: , , , , , Sida, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , vid , vid , Svenska avdelningen av , , , och . 2 Formellt har utredningstiden inte uppgått . SOU 2009:76 Inledning 61 militära och polisiära utbildningsfunktionerna samt med företrädare för Kriminalvården. Utredningen har också haft kontakter med , Försvarsmakten, Försvarshögskolan och samt genomfört intervjuer med ett antal domare, åklagare och akademiker med erfarenheter av deltagande i internationella uppdrag. I frågan om reglering av arbets- och socialrättsliga villkor har utredningen även haft kontakt med Kammarkollegiet, de centrala arbetstagarorganisationerna , och samt och . Utredningen har därutöver genom främst sekreteraren haft omfattande kontakter med vissa andra myndigheter och ett antal svenska och internationella aktörer. 1.3 Disposition av betänkandet Betänkandet består av tre delar. Del A innehåller beskrivning av internationella insatser på rättsområdet (kapitel 2), svenska insatser på rättsområdet (kapitel 3), andra myndigheter med internationell verksamhet (kapitel 4) samt en redogörelse för andra länders internationella verksamhet (kapitel 5). I del B finns utredningens överväganden och förslag. Utredningen behandlar här särskilt fyra områden, nämligen hur antalet svenskar på relevanta befattningar i internationella organisationer allmänt ska kunna öka (kapitel 6), organisatoriska frågor (kapitel 7), arbets- och socialrättsliga frågor, m.m. (kapitel 8) samt frågor rörande straffrättslig jurisdiktion över internationellt verksam personal (kapitel 9). Dessa kapitel inleds med redogörelser för bakgrunden till utredningens överväganden och förslag, jämte kort beskrivning av gällande ordning och tidigare utredningsarbete m.m. I del B finns även avslutningsvis utredningens kostnads- och konsekvensanalys (kapitel 10). Del C innehåller kommentarer till utredningens författningsförslag. Del A Allmänt om internationell verksamhet 2 Internationella insatser på rättsområdet 2.1 Den utrikespolitiska bakgrunden Dagens internationella konflikter kännetecknas ofta av svaga eller kollapsade statsbildningar, kränkningar av mänskliga rättigheter och politisk mobilisering mot en etnisk och religiös bakgrund. I takt med att säkerhetsbegreppet har blivit allt vidare har det internationella samfundets uppgifter också ändrats från enbart fredsbevarande insatser till storskaliga civila operationer som syftar till att stärka statsbildningar och bygga upp hela samhällsstrukturer. Krigen på och återuppbyggnadsarbetet där är ett tydligt exempel. Medan traditionella internationella insatser tidigare kunde begränsa sig till upprättande av buffertzoner som skilde de stridande parterna åt, är dagens insatser för att bemöta hot om krig och konflikter mångdimensionella och spänner över ett vitt spektrum av samhällsfunktioner. Förutom traditionella fredsbevarande uppgifter kan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet innefatta exempelvis återvändande och reintegrering av flyktingar och internflyktingar, upp- eller återuppbyggnad av rättsväsendet, skydd av mänskliga rättigheter samt hjälp att stärka olika andra politiska, ekonomiska och sociala strukturer. Insatserna sätts också in i olika skeden av ett händelseförlopp och kan vara såväl konfliktförebyggande som konflikthanterande och återuppbyggande. Utvecklingssamarbete har blivit en viktig del av arbetet att främja en stabil utveckling på . Stärkandet av rättsstaten är av grundläggande betydelse för att förekomma och hantera konflikter. Snabba internationella insatser för att bygga upp och stödja obefintliga eller svaga lokala institutioner är ofta en förutsättning för en demokratisk utveckling i krisdrabbade områden och kan förhindra att illegitima strukturer 65 Internationella insatser på rättsområdet SOU 2009:76 byggs upp. Rättsstatligt uppbyggnadsarbete bör i olika grad omfatta såväl domare, åklagare och poliser som personal inom kriminalvården. Dagens mångdimensionella fredsbevarande verksamhet ställer nya kvantitativa och kvalitativa krav på tillgången till civil personal. Därtill kommer kravet på tillgänglighet, eftersom den efter ett eldupphör eller en fred ofta är den mest kritiska när det gäller att etablera en fungerande verksamhet. Förlorade möjligheter under det mest kritiska skedet är ofta svåra att kompensera . Dessa krav gör att rekryteringen till internationella uppdrag måste vara ytterst välplanerad och samordnad samt bygga på omfattande utbildningsinsatser. Nedan följer en redogörelse för internationella aktörers insatser på rättsområdet. Redogörelsen inleds med en beskrivning av de olika internationella uppdragsformerna (avsnitt 2.2). Därefter följer en beskrivning av de viktigaste internationella aktörernas internationella uppdrag inom civil krishantering och, i förekommande fall, utvecklingssamarbete samt en kortfattad beskrivning av vissa internationella tribunaler och domstolar (avsnitt 2.3–2.7). Kapitlet avslutas med en redogörelse för samverkan mellan internationella aktörer (avsnitt 2.8). 2.2 Allmänt om rättsväsendets internationella uppdrag Utredningens uppdrag rör frågor kring rekrytering av experter från rättsväsendet till freds- och säkerhetsfrämjande insatser, det internationella utvecklingssamarbetet samt till övriga internationella uppdrag . Internationella uppdrag med syfte att främja fred- och säkerhet kan aktualiseras under olika skeden av ett händelseförlopp.