sou · GWB3105 · 2009-01-01 00:00:00 — Ökningen sker i flera av tjänstebranscherna men bedöms bli störst i branschen uthyrning och företagstjänster. I basscenariot utvecklas priset på de svenska importvarorna något snabbare än priset för exportvarorna, dvs. bytesvillkoren (terms-of-trade) för svensk handel försämras. Det beror delvis på stigande priser för energiråvaror. Det beror även på fallande priser för varor producerade inom tillverkningsindustrin, vilka även förut orsakat försämringar i svenska bytesvillkor. 2.1.2Tillgången på arbetskraft ökar svagt och utbildningsnivån höjs De framtida tillväxtförutsättningarna påverkas av hur sysselsätt- ningsgraden och antalet arbetade timmar utvecklas. Under har det totala antalet arbetade timmar i ekonomin varierat med konjunkturen. De nådde en topp 1990 för att därefter falla kraftigt under 1990-talskrisen (diagram 2.1). 2007 hade antalet timmar åter nått upp till den nivå som rådde 1990. Sedan lågkonjunkturen ligger arbetade timmar per person i arbetsför ålder på strax jämfört med nästan 1 1989 och 1990. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt Diagram 2.1 Utvecklingen av antalet arbetade timmar 1980–2007 Arbetade timmar (vänster axel) Timmar per person i arbetsför ålder (höger axel) Källa: SCB [b] och SCB [2008b]. I basscenariot är utgångspunkten för hur arbetsmarknaden utveck- las framöver ett i princip oförändrat beteende hos arbetskraften. Det innebär att sysselsättningsgraden m.m. för olika åldrar, kön och etniciteter är oförändrad. I kapitel 3 diskuteras olika vägar att öka sysselsättningsgraden genom ett förlängt arbetsliv. Utvecklingen av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin styrs därför främst av befolkningsförändringarna, som i scenariot bygger på den befolkningsprognos som utarbetas vid SCB.15 Enligt SCB:s befolkningsprognos kommer befolkning att öka från dagens 9,2 miljoner personer till 10,1 miljoner 2030. Till 2050 förväntas befolkningen växa ytterligare till 10,5 miljoner. Huvuddelen av befolkningsökningen utgörs av personer som inte är i arbetsför ålder (diagram 2.2). 15 SCB [2008b]. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt Diagram 2.2 befolkningsökning 2008–2050 Källa: SCB [2008b]. Invandringen står för huvuddelen av befolkningstillväxten, och den har avgörande betydelse för befolkningstillväxten i arbetsför ålder. Den avgjort största delen av invandrarna utgörs av personer som är födda utanför EU, en grupp som har en betydligt lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet. Det gör att antalet sysselsatta bara ökar svagt . Antalet arbetade timmar förväntas öka med i genomsnitt . Den svenska arbetskraften blir allt mer högutbildad och denna utveckling bedöms fortsätta . Andelen arbetade timmar som utförs av personer med eftergymnasial utbildning ökar enligt scenarierna från av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin 2030. Särskilt mycket ökar utbild- ningsnivån i det privata näringslivet. Utbildad arbetskraft efter- frågas allt mer i produktionen, vilket gör att löne- skillnaderna mellan hög- och lågutbildad arbetskraft hålls relativt i basscenariot. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt Produktivitetstillväxt, dvs. ökat förädlingsvärde per arbetad timme, är av central betydelse för utvecklingen av det ekonomiska välståndet. har näringslivets produk- tivitet ökat med i genomsnitt. Den höga produktivitetstillväxten under speciellt andra berodde till stor del på en god produktivitetsutveckling i tele- produktbranschen. I basscenariot fortsätter näringslivets produkti- vitetstillväxt att vara god och beräknas till . Det är något mindre än tillväxttakten som var , och betydligt lägre än utvecklingen (tabell 2.1). Produktivitetstillväxten skiljer sig åt mellan olika branscher. Tillverkningsindustrin, speciellt kunskapsintensiv sådan, har haft hög ökningstakt som vissa tjänsteproducenter och bygg- branschen haft en svagare utveckling. Dessa skillnader kvarstår i basscenariot där den genomsnittliga tillväxttakten för tillverk- ningsindustrin är , medan produktiviteten hos tjänsteproducenterna som helhet ökar (tabell 2.2). Den högsta tillväxttakten återfinns fortfarande hos den kunskapsintensiva delen av tillverk- ningsindustrin även om den inte når upp höga takt. Bland tjänsteproducenterna är det speciellt utbildnings- och hälso- relaterade tjänster samt företagstjänster som har låg produktivi- tetstillväxt. De förstnämnda har även en relativt låg produktivitets- nivå. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt Tabell 2.2 Strukturomvandling och produktivitet i näringslivet 2005-2030 Procentandelar av BNP och arbetade timmar samt procentuell årlig förändring av produktiviteten (SNI 15–37) Tjänster (SNI 50–95) (SNI 01–14, 40–45) Anm.: SNI betyder Svensk näringsgrensindelning och bygger på EU:s standard NACE. Produktionsenheter, som företag och arbetsställen, klassificeras efter den aktivitet som bedrivs. Källa: Bilaga 1 till (SOU 2008:108). Den strukturomvandling som basscenariot räknar med, där speciellt tjänstebranschernas betydelse ökar, har en dämpande effekt på näringslivets sammanlagda produktivitetsutveckling. ökar användningen av tjänster som insats i annan produktion, vilket gör att effekterna på produktiviteten i ekonomin som helhet inte är entydiga. I kapitel 4 diskuteras vidare hur olika branschers produktivitetstillväxt påverkar ekonomins utveckling. Den offentliga sektorns produktivitetstillväxt antas långsiktigt vara noll.16 Även inom den offentliga produktionen sker en strukturomvandling eftersom befolkningsutvecklingen till 2030 medför en ökad produktion av vård och omsorg, speciellt äldre- omsorg, och en minskad andel utbildningstjänster.17 Sammanlagt ger utvecklingen i näringslivet och den offentliga sektorn en 16Tidigare var produktivitetsutvecklingen i offentlig sektor per definition noll i national- räkenskaperna. Dessa principer har reviderats så att produktivitetsnivån i vissa delar av offentlig sektor kan variera över tiden. De resultat som redovisats ger dock liten vägledning och antagandet om produktivitet behålls därför i . 17Det kan finnas en indirekt effekt av denna utveckling då den offentliga sektorns ianspråk- tagande av resurser, t.ex. hög- och lågutbildad arbetskraft, förändras i samband med sektorns förändrade produktionsstruktur. Produktionen av vård- och omsorgstjänster använder sig av en lägre andel högutbildade jämfört med utbildningstjänster. Struktur- omvandlingen inom offentlig produktion frigör därmed högutbildad arbetskraft för näringslivets produktion. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt produktivitet i ekonomin som helhet som växer . 2.1.4Investeringarna håller kapitalkvoten oförändrad Investeringar är nödvändiga för att underhålla och utvidga real- kapitalstocken. Investeringarna kan delas in i bostäder samt de byggnader och maskiner som behövs för näringslivets och den offentliga sektorns produktion. Större delen av kapital- stock utgörs av bostäder och byggnader, det är tillsammans av det samlade realkapitalvärdet i . Investeringarnas utveckling i basscenariot är baserad på bedöm- ningar av i vilken takt som kapitalstocken behöver växa för att antagandena om produktionen och produktivitetstillväxten ska stämma. var förhållandet mellan kapitalstock och BNP, dvs. kapitalkvoten, ca 2,3. I basscenariot utvecklas kapi- talstocken så att detta förhållande även gäller 2030. Den årliga utvecklingen av den offentliga kapitalstocken antas i huvudsak följa den allmänna ekonomiska utvecklingen. Den offentliga konsumtionens långsamma volymtillväxt får dock ett visst genomslag och den offentliga kapitalstocken kommer därför att växa marginellt långsammare än BNP. De andra investeringarna nödvändiga för att uppnå kapitalkvoten 2030 sker via den privata sektorn. Sammansättningen av olika kapitalslag inom olika sektorer och deras respektive förslitningstakter antas förbli desamma som . För att denna kapitalstockstillväxt ska komma till stånd behöver i genomsnitt av BNP användas till investeringar. De totala investeringarna växer därmed . 2.1.5Osäkerhet kring energipriser och klimatpolitik Efter nära två decennier med relativt låga och stabila energipriser har energipriserna åter igen stigit på världsmark- naden. Bedömare är inte eniga om energiprisutvecklingen men många förutspår betydligt högre (reala) jämviktspriser på lång sikt än vad som gällt under 1990-talet.18 Naturgaspriserna stiger i linje med oljepriset och kolpriset utvecklas något svagare. 18 IEA [2007], Europeiska kommissionen [2008a], [2008]. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt antar att priset på energiråvaror utvecklas som i prognos vilket bl.a. innebär ett råoljepris motsvarande per fat 2030.19 Utöver priset på energiråvaror påverkas energipriserna av osäkerheten kring effekter av den framtida klimatpolitiken. Högst sannolikt kommer politiken att medföra högre fossilbränslepriser för slutanvändaren framöver. Basscenariot antar att en interna- tionellt koordinerad koldioxidmarknad kommer till stånd till 2030. Antagandet baseras på de policyrekommendationer för att åstad- komma en effektiv global minskning av koldioxidutsläppen som förts fram i ett flertal studier.20 Med utgångspunkt i lång- siktsberäkningar gör vi antagandet att ett koldioxidpris motsva- rande ca per ton gäller 2030,21 och att den internationella marknaden för utsläppsminskningar i stort är fri från handelshinder. En sådan internationellt harmoniserad klimatpolitik har enligt många bedömare en relativt liten påverkan på den globala ekonomiska tillväxten, vilket enligt basscenariots beräkningar även gäller den svenska ekonomin. I kapitel 6 diskuteras hur svensk ekonomi påverkas av en alternativ utformning av klimatpolitiken. 2.2De offentliga finanserna sätts under press De offentliga finanserna bestäms av såväl de offentliga inkomst- erna, främst skatteintäkterna, och de offentliga utgifterna, och hur dessa utvecklas över tiden. En fortsatt ökad efterfrågan på de offentligt finansierade välfärdstjänsterna, tillsammans med be- gränsade möjligheter att öka skatteintäkterna som andel av BNP, gör att de offentliga finanserna sätts under press på lång sikt. Huvuddelen av skatteinkomsterna är en direkt eller indirekt beskattning av arbete. Den största delen av hushållens inkomst- skatter samt de sociala avgifterna styrs av lönesumman. Dessa skatter står för mer än hälften av de offentliga inkomsterna. Europeiska kommissionen [2008a]. 20Stern, N. [2007], [2008a], IPCC [2007]. [2008a]. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt Utvecklingen på arbetsmarknaden har också stor betydelse för hushållens konsumtionsutgifter, och dessa ger i sin tur skatte- inkomster i form av mervärdesskatt och punktskatter. I basscena- riot hålls alla skattesatser konstanta i förhållande till respektive skattebas. Tabell 2.3 Skatter och avgifter i procent av BNP 2005-2050 Hushållens direkta skatter och avgifter Anm.: 1 Exklusive löneberoende indirekta skatter. 2 Inklusive löneberoende indirekta skatter. Källa: Bilaga 1 till (SOU 2008:108). Även om skattesatserna hålls oförändrade i förhållande till respek- tive skattebas, kommer den totala skattekvoten, dvs. skatter och avgifter i förhållande till BNP, att förändras (tabell 2.3). En föränd- rad sammansättning av försörjningsbalansen medför att ett antal viktiga skattebaser växer snabbare än BNP. Det gäller framför allt hushållens konsumtionsutgifter som växer när nettoexporten minskar. Då konsumtion beskattas hårdare än export medför detta att skattekvoten i basscenariot stiger något . 2.2.2Kvaliteten och omfattningen är oförändrad i välfärdssystemen De offentliga utgifterna utgörs främst av offentlig konsumtion, dvs. de skattefinansierade varorna och tjänsterna och transferer- ingar i form av bl.a. socialförsäkringar och pensioner. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt Befolkningsförändringar styr offentlig konsumtion Basscenariot räknar med att den offentliga konsumtionen ökar med . Ökningen beror på den demografiska utvecklingen då utgångspunkten för scenariot är att konsumtionen per ålder och kön är . Detta är natur- ligtvis förenklat eftersom ett stort antal faktorer utöver demografin kan tänkas påverka efterfrågan och konsumtionen av offentliga tjänster. Exempelvis kan hälsoförbättringar, förbättrad medicinsk teknik och förändrade preferenser mycket väl ha stor effekt på den offentliga konsumtionens utveckling. Det är framför allt vård- och omsorgskonsumtion, speciellt äldreomsorg, som växer i scenariot. Tabell 2.4 visar den offentliga konsumtionens utveckling som andel av BNP uppdelad på verksamheter. Tabell 2.4 Den offentliga konsumtionens utveckling per verksamhet 2005–2050 Källa: Bilaga 1 till (SOU 2008:108). Utvecklingen av den offentliga konsumtionen med blygsamma (tabell 2.1) kan ställas i relation till utvecklingen av hushållens privata konsumtionsutgifter. Privat konsumtion förväntas växa , bl.a. som en följd av att hushållens sparkvot sjunker när det sammantagna sparandet i ekonomin sjunker med en allt äldre befolkning. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt Antagande om standardsäkring i transfereringssystemen I beräkningarna förutsätts att standarden på de offentliga transfere- ringssystemen bibehålls. För en stor del av transfereringarna finns ett regelverk som automatiskt höjer förmånerna i takt med löne- utvecklingen. Det gäller för pensioner som räknas upp med inkomstindex, och delvis för transfereringar som ersätter inkomst- bortfall, t.ex. sjuk- och föräldraförsäkringen. Transfereringar som saknar denna typ av automatisk standardsäkring, t.ex. barnbidrag och studiestöd, ökar i scenarioberäkningen i takt med lönerna. En sådan standardsäkring motverkar den urholkning som skulle ske på om kalkylen byggde på strikt oförändrade regler. Standardsäkringen förutsätter därmed att vissa reformer genomförs i takt med att ekonomin växer. Beräkningen av pensionsutgifterna i basscenariot bygger på den demografiska utvecklingen, de makroekonomiska förutsättning- arna samt gällande regelverk. Dessutom antas att den genom- snittliga pensionsåldern förblir oförändrad framöver, trots ökad medellivslängd . I avsnitt 3.3 återges resultatet av ett av utredningens alternativscenarier som antar en successivt senarelagd utträdestidpunkt från arbetsmarknaden.22 I tabell 2.5 framgår hur de olika transfereringarna utvecklas som andel av BNP. 22 Alternativscenariot beskrivs mer utförligt i bilaga 1 till (SOU 2008:108). Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt Offentliga transfereringar 2005–2050 Anm.: Ålderdom = ålderspension, efterlevandepension, statliga och kommunala avtalspensioner samt bostads- tillägg till pensionärer. Ohälsa = sjuk- och arbetsskadeförsäkring, sjuk- och aktivitetsersättning samt assistansersättning. Barn/studier = barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd och studiebidrag. Arbetsmarknad = ersättning vid arbetslöshet och arbetsmarknadsutbildning samt lönegaranti. I övrigt ingår en beräkningsteknisk justering i form av en transferering från staten till hushållen som medför att det finansiella sparandet i offentlig sektor blir precis av BNP 2015. Se bilaga 1 för en närmare beskrivning av grunden till detta antagande. Källa: Bilaga 1 till (SOU 2008:108). Oförändrad standard är avgörande för den offentligfinansiella hållbarheten Sammantaget beräknas de offentliga utgifterna för transfereringar, konsumtion och investeringar öka något som andel av BNP , för att därefter sjunka. Givet antagandet om oförändrad kvalitet och omfattning av välfärdstjänsterna per ålder och kön, är det befolkningsutvecklingen som gör att de offentliga utgifterna ökar som andel av BNP . Därefter minskar det demografiska utgiftstrycket. För att avgöra om de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara brukar definitionen vara att dagens politik, om den upprätthålls , inte leder till en okontrollerad skuldtillväxt. Enligt det kriteriet utvecklas de offentliga finanserna på ett långsiktigt hållbart sätt i basscenariot. Denna utveckling är dock beroende av flera kritiska antaganden som görs i scenariot. För det första att det s.k. överskottsmålet (eller saldomålet) som innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska vara Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt av BNP över en konjunkturcykel upprätthålls t.o.m. För det andra att det är en oförändrad kvalitet och omfattning i den offentliga verksamheten. Känslighetsberäkningar har visat att den långsiktiga hållbarheten är helt avhängig antagandet om oförändrad standard i den offentligt finansierade verksamheten.23 Som diskuteras i kapitel 7 är det troligt att medborgarna kommer efterfråga en ökad kvalitet på och omfattning av de tjänster som den offentliga sektorn finansierar när levnadsstandarden i övrigt ökar. basscenario över utvecklingen resulterar i en BNP-tillväxt på i genomsnitt . Denna ekonomiska utveckling ökar givetvis det ekonomiska välståndet. Tillväxten förklaras till allra största delen av en fortsatt god produktivitetsutveckling. Däremot är bidraget till tillväxten från arbetsutbudet begränsat som en följd av den blygsamma utveck- lingen av befolkningen i arbetsför ålder. Enligt basscenariot kommer den privata konsumtionen öka betydligt snabbare än den offentliga konsumtionen. Det reala löne- utrymmet på växer ungefär i linje med produktiviteten. Vidare sjunker sparandet i ekonomin med en åldrande befolkning, medan konsumtionen ökar. Efterfrågan på välfärdstjänster kommer att öka vilket bidrar till att de offentliga finanserna på lång sikt kommer att sättas under press. Utvecklingen som beskrivs i basscenariot ska inte betraktas som en prognos utan snarare som en beskrivning av en möjlig utveck- ling. Tillväxten kan komma att bli högre eller lägre, beroende på hur arbetsutbudet och produktiviteten utvecklas. Klimatpolitiken är en osäkerhetsfaktor som sannolikt leder till högre fossilbränsle- priser. Men under förutsättning att klimatpolitiken utformas på ett effektivt sätt i internationell samverkan kommer mål om begränsad klimatpåverkan ha en relativt liten effekt på den svenska ekono- miska tillväxten. I de följande kapitlen diskuteras ett antal faktorer som har en avgörande betydelse för tillväxten. 23 Regeringens proposition 2008/09:1. Den ekonomiska utvecklingen på lång sikt att åstadkomma ett högre arbetsutbud och en bättre produktivi- tetsutveckling i ekonomin. Därefter behandlas ekonomins anpass- ningsförmåga vilken är fundamental för en god tillväxt när förut- sättningar förändras. Det följs av en analys av sambanden mellan energianvändning och ekonomisk tillväxt och hur klimatpolitikens utformning påverkar den ekonomiska tillväxten i . Scenarierna utgår från antagandet att välfärdstjänsterna – vård, omsorg och utbildning utvecklas i linje med hur befolkningens sammansättning förändras. Det betyder att samma nivå på väl- färdstjänsterna som upprätthålls 20–. En fråga som diskuteras längre fram i betänkandet är därför om det finns möjligheter att vidareutveckla välfärdstjänsterna inom ramen för ett i stora delar offentligt finansierat välfärdssystem. Svag utveckling av antalet personer i arbetsför ålder, ökad andel utrikes födda och ökad medelålder i arbetskraften innebär en risk för att antalet arbetade timmar i ekonomin sjunker framöver. Som framgick i kapitel 2 skapar antalet arbetade timmar i ekonomin, till- sammans med produktiviteten, ett lands totala produktion. Den ger i sin tur förutsättningarna för såväl privat som offentlig konsumtion. I vårt basscenario ökar både antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar svagt framöver. Arbetslivets längd har, sett över , minskat även om man kan se en viss uppgång under de senaste 10 åren.24 Det kortare arbetslivet kan ses som ett uttryck för att medborgarna vill ta ut en del av välståndsökningarna i form av fritid och i viss mån också lägga mer tid på utbildning. När medborgarna förändrar sina önskemål och vill ha mer fritid inbegriper sällan ett sådant övervägande effekterna det får på de offentligt finansierade välfärdssystemen. Vissa delar av dessa har visserligen en koppling till förvärvsinkomsten genom ersättnings- nivåerna. Men stora delar av den offentligt finansierade välfärden – vård, omsorg och utbildning – har inte någon sådan koppling till den egna arbetsinsatsen. Om medborgarna även i fortsättningen vill konsumera offentligt finansierad välfärd av god kvalitet, kommer det finnas skäl för det offentliga att verka för ökat arbetsutbud.25 Det finns inte några tecken på att medborgarna skulle önska en lägre standard på de offentligt finansierade välfärdstjänsterna, tvärtom framgår i kapitel 7 att det kan förväntas bli en ökad efterfrågan på välfärdstjänster framöver. 24Försäkringskassan [2007a]. 25Tänkbara alternativ vore att höja skatterna eller ta ut mer avgifter för offentlig service. Som redovisas i kapitel 7 är höjda skatter inget långsiktigt hållbart alternativ medan höjda avgifter kan ge ett bidrag till att finansiera de framtida offentliga välfärdstjänsterna. koncentrerar diskussionen om arbetsutbudet till tidpunkten för det första inträdet och det sista utträdet ur arbetskraften, dvs. Flera andra studier har tagit ett bredare perspektiv på arbetsutbudet.26 Vår avgränsning ska inte tolkas som en värdering av var den största potentialen för ett ökat arbetsutbud finns. Det totala antalet arbe- tade timmar i ekonomin är givetvis även ett resultat av hur mycket man förvärvsarbetar mellan inträdet på och utträdet ur arbetslivet. Tiden i arbetslöshet, utbildning, föräldraledighet och sjukfrånvaro har därför stor betydelse, liksom arbetstiderna. Likaså påverkas andelen personer i förvärvsaktiv ålder av nativiteten och migra- tionen. Kapitlet ger därför inte en heltäckande bild av hur stor den totala möjligheten till ökat arbetsutbud är, utan ska ses som ett bidrag i diskussionen om delar av denna potential. Relativt små förändringar av in- respektive utträdesåldern skulle få stora effekter på arbetsutbudet. Om mönstret i arbetskrafts- deltagandet skjuts nedåt för dem och uppåt för dem , skulle arbetskraften ha ökat med ca 115 000 personer år 2007.27 Det skulle ha motsvarat en ökning av arbetskraften . 3.1Stora förändringar på arbetsmarknaden Den ekonomiska tillväxten, genom främst ökad produktivitet, har gjort det möjligt att minska förvärvsarbetet till ett begränsat antal timmar en begränsad del av livet. Den genomsnittliga förvärvs- arbetstiden per sysselsatt och år minskade från ca 2 000 arbetstim- mar 1950 till ca vid 2000-talets början.28 har därtill antalet år individerna befinner sig på arbetsmarknaden minskat genom i utbildning och tidi- gare pension. Ändå har både den privata och offentliga konsum- tionen kunnat öka kraftigt. Givetvis är det varken möjligt eller önskvärt att arbeta alla dygnets timmar eller från födseln till döden. 26Inom ramen för /04 belystes arbetsutbudspotentialen för främst utrikes födda (SOU 2004:73) och de äldre (SOU 2004:44). För en genomgång av potenti- alen på kort sikt i olika grupper, se Ds 2008:36. 27Det vill säga 20-åringarna hade 21-åringarnas arbetskraftsdeltagande och 56-åringarna hade 55-åringarnas arbetskraftsdeltagande. Beräkningarna är baserade på data från SCB:s Arbetskraftsundersökningar. utbildning och andra skeenden i livet, samt önskan om och behovet av fritid innebär att möjligheten till arbete begränsas. Det faktiska arbetsutbudet kommer därför alltid att vara lägre än den maximalt möjliga arbetstiden. Antalet arbetade timmar avgörs av hur många som är i arbete och hur många timmar dessa arbetar. Enligt SCB:s Arbetskraftsunder- sökningar arbetade de drygt 3,8 miljoner personer som var i arbete i genomsnitt per person 2007 (se figur 3.1). Det totala antalet arbetade timmar ökade i , för att därefter minska kraftigt . Nedgången följdes av en ökning , som endast avbrutits av två svagare konjunkturella minskningar. Nivån 2007 var dock högre än nivå trots att befolkningen i arbetsför ålder ökat med under perioden.29 Det kan fram- för allt förklaras av att en lägre andel är i arbete, men också av att de personer som är i arbete i genomsnitt arbetar färre timmar. 29 I åldrarna .