sou · GXB394 · 2009-12-10 00:00:00 — Myndigheten genomför inga egna utvärderingar men med hjälp av konsulter görs olika typer av årliga uppföljningar, såsom elevundersökningar och lärarutvärderingar. Större och mer forskningsbaserade utvärderingar ges i uppdrag till NIFU STEP, olika konsultföretag samt universitet och högskolor. Verksamheten vid de nationella utbildningskontoren omfattar sakområdena grund- och gymnasieskola. För högre utbildning avgränsas verksamheten till koordinerande verksamhet inom relevanta områden. Utbildningskontorens verksamhet fokuseras på samråd med skola och kommun, kvalitetskontroller samt att presentera resultat. Ministeriet har möjlighet att ge särskilda uppdrag till utbildningskontoren Forskningsråd är rådgivande i forskningsfrågor, finansierar forskning och skapar mötesplatser. Bland annat finansierar utvärdering av politiska initiativ och reformer beställda av olika ministerier. NOKUT har bland annat till uppgift att kontrollera kvaliteten i den högre utbildningen och att utvärdera kvalitetssäkringssystemen vid norska universitet och högskolor. NOKUT leds av en styrelse och en direktör och har 45 anställda. Verksamheten är indelad i tre områden: ackreditering, kvalitetssystem och utländsk utbildning. Sakkunniga utgör stommen i NOKUT:s arbetsform. NIFU STEP är ett samhällsvetenskapligt forskningsinstitut som arbetar på uppdrag av till exempel forskningsråd, departement, EU, , kommuner och regioner. Institutet genomför studier inom utbildning, forskning och innovation. Med hjälp av statistik, forskning och utredningsverksamhet utgör NIFU STEP en kritisk kunskapsproducent som levererar underlag för politiska beslut på olika nivåer. NIFU STEP:s verksamhet är organiserad inom följande tematiska områden: 1)statistik och indikatorer, 2)grundskola, 3)högre utbildning, 4)genomströmning av studenter och akademisk arbetskraft, 5)forsknings- och innovationspolitik jämte 6)innovationsstudier. Exempel på utvärderingar är arbetsvillkor i norsk forskning, digital kompetens i norsk lärarutbildning, tillgång och efterfrågan av efter- och vidareutbildning i : en analys av status, strategier och samspel. Institutet leds av en direktör och har en styrelse som utnämns av det och Kunnskapsdepartementet. NIFU STEP har dock förslagsrätt. De har cirka 90 anställda. Av forskarna och utvärderarna har doktorsexamen och drygt tiotalet av institutets anställda ingår i doktorandprogram. Majoriteten av forskarna/utvärderarna har utbildningsvetenskaplig bakgrund, i första hand i pedagogik men även i sociologi och ekonomi och har gedigen erfarenhet av såväl kvantitativa som kvalitativa metoder. Institutet får ett grundanslag från . Anslaget utgör av institutets totala omsättning. Internationell utblick och jämförelse I flera länder, bland annat , och , har särskilda organ skapats med uppgift att systematisera och sprida resultat av utvärdering och forskning.1 Vissa länder har valt att etablera mäklarorganisationer eller clearing houses inom utbildningsområdet. I finns bland annat (C2) och What Works Clearinghouse (WWC). har the Evidence for Policy and Practice Information and () och har the Danish Clearinghouse for (). () finns i . Som tidigare nämnts föreslår den norska regeringen i budgetpropositionen avseende 2010 att ett Kunnskapssenter for utdanning upprättas i . Den norska organisationen föreslås starta . Mäklarorganisationer sammanställer huvudsakligen systematiska kunskapsöversikter, vilket innebär att de systematiserar och värderar forskningsresultat på ett vetenskapligt säkerställt sätt (se vidare kapitel 6). är ett internationellt nätverk för forskare och praktiker som bildades med Cochrane Collaboration som förebild. Nätverket gör systematiska litteratursökningar inom områdena socialt arbete, kriminalvård och utbildning. Resultatet av granskningen sammanställs sedan i systematiska kunskapsöversikter som är tänkta att fungera som beslutsunderlag för både beslutsfattare och skolans verksamma. 2C2 verkar inom följande områden: Crime and , Education och Social Welfare. baserad och icke vinstdrivande. Dess övergripande syfte är att göra den internationella forskningens samlade erfarenheter lättillgängliga för målgrupperna och att ta ansvar för kvalitetsgranskningen av forskningen. Utbildning blev ett tillämpningsområde 2001. Ett nordiskt Campbellcenter (SFI ) etablerades 2002 i och dess uppgift är bland annat att sprida information om och att fungera som ett stöd för genomförande av kunskapsöversikter i . internationella sekretariat finns i och har tre anställda. Medarbetarna har vetenskaplig kompetens där expertis i metaanalys särskilt prioriteras. Den årliga budgeten uppgår till . har en strategisk och policyskapande styrgrupp som prioriterar och bestämmer vetenskapliga och generella policyer för organisationen. Dessutom finns separata grupper som samordnar och ansvarar för verksamheten inom sociala området, kriminalvården, utbildning, metod och brukare. Varje samordnande grupp har två representanter i styrgruppen. Inom utbildningsgruppen tas kunskapsöversikter fram inom speciellt utvalda ämnesområden s.k. hot topic3 och huvudsakligen sammanställs forskning som bygger på experiment och kvasiexperiment. Översikterna tas fram genom en metod som bygger på sex olika steg.4 Historiskt har mer än hälften av översikterna varit egeninitierade men trenden är nu att uppdragsverksamheten ökar. Gruppen erbjuder också utbildning i produktion av kunskapsöversikter genom workshops, kurser etc. Målgruppen består av beslutsfattare, forskare, verksamma inom skolan och allmänhet. På återfinns bland annat ett bibliotek med guidelines och en databas över framtagna kunskapsöversikter. Det amerikanska intresset för evidensbaserad policy och praktik är stort och slog rot bland annat genom No child left behind-act som fick till följd att Reform antogs 2002. 3Exempelvis Dropout Prevention, Class size, Teacher certification/qualification etc. 41) selecting a topic, 2) title registration, 3) establishing an editorial team, 4) developing a scientific protocol and project management plan, 5) undertaking the systematic review and 6) publishing the review. Works Clearinghouse är instiftat av det och bildades . WWC är knutet till det federala , som också finansierar verksamheten, och är lokaliserat inom , . What Works Clearinghouse collects, screens, and identifies studies of effectiveness of educational interventions (programs, products, practices, and policies). WWC förser utbildningsanordnare, beslutsfattare, forskare, skolans verksamma och allmänheten med kunskapsöversikter om praktiskt pedagogiska problem (interventionsorientering) inom utbildningsområdet. De värderar dels effekterna av olika program för att förebygga drop-out och för personlighetsutveckling, dels effekterna av olika metoder för läs- och matematikinlärning etc.5 What Works inkluderar enbart studier med randomiserad design, metaanalyser, i översikterna. Sammanställningarna tas fram av ledande forskare inom utbildningsvetenskap som företräder olika discipliner bland annat pedagogik, psykologi, ekonomi, sociologi och kommunikation. Samtliga medarbetare i WWC-projekt måste genomgå en rigorös utbildnings- och certifieringsprocess för att få ingå i projekten. WWC initierar själva samtliga systematiska kunskapsöversikter. I har forskning en stark ställning som också avspeglas i anslagen till forskning om utbildning och pedagogik. 1.3The Evidence for Policy and Practice Information and EPPI-Centre etablerades 1992 och är den organisation som funnits längst inom utbildningsområdet. Den är även att betrakta som världsledande vad gäller utvecklandet av systematiska sammanställningar inom samhällsvetenskap och policyforskning. Ett projekt med att bygga databaser för att utvärdera olika interventioner (icke-kliniska) inom socialtjänst och utbildning låg till grund för etableringen. Från början mottogs EPPI:s produkter med skepsis men acceptansen ökade i takt med att verksamheten växte och 5 WWC fokuserar på följande områden: Adolescent Literacy, Beginning Reading, Dropout Prevention, , , English Language Learners, , Character Education. WWC planerar att arbeta med ytterligare sex till åtta områden. organisationen fick en mer permanent status när gick in som delfinansiär. Metodologin har utvecklats avsevärt . Inte minst har en breddning och en ökad integration mellan olika typer av forskningsmetoder och forskningsfrågor ägt rum.6 EPPI är en del av Unit och är lokaliserat vid i . Unit gör grundforskning medan EPPI genomför systematiska sammanställningar. EPPI:s verksamhet omfattar även metodutveckling, en databas samt undervisning. Institutet har tillsammans med Unit cirka 40 medarbetare, varav hälften arbetar vid EPPI. EPPI vänder sig till beslutsfattare, forskare, verksamma inom skolan och föräldrar. De genomför många systematiska kunskapsöversikter och täcker ett stort antal policyområden.7 EPPI-Centres verksamhet baseras huvudsakligen på uppdrag som finansieras av olika organisationer: The Economic and , , , the Training and for schools, the Home Office. 1.4The Danish Clearinghouse for Vid bildandet av the Danish Clearinghouse (DCU) 2006 spelade särskilt två faktorer in. Den ena var den granskning som genomförde av 2004 och som bland annat visade på en svag utbildningsforskning med en svag kopplig mellan forskning, politiker och praktiker. Den andra var som regeringen tillsatte 2006 och som hade denna fråga på sin agenda. Sammanslagning till ett Danskt utbildningsuniversitet liksom mediokra PISA-resultat för danskt vidkommande bidrog faktorn också till att DCU bildades. Danish Clearinghouse finns inom () i Aarhus och utför tre aktiviteter: de samlar in, analyserar information samt för ut resultaten. 6Oakley, Gough, (2005). 7Inom utbildningsområdet delar EPPI in sin verksamhet inom följande områden: Curriculum topics, Inclusive education, None, Other, Pupil attainment, School organization and management. huvudsakligen systematiska kunskapsöversikter som inkluderar både kvantitativa och kvalitativa studier. Verksamheten spänner över hela skolområdet – från förskola till gymnasieskola och alla aspekter av skola behandlas. En tredjedel av verksamheten är uppdragsfinansierad och resten finansieras av DPU. DCU har sex medarbetare som huvudsakligen arbetar med teknikutveckling samt två forskarstuderande som är knutna till ett center vid DPU. De bidrar till mäklarorganisationens metodologiska utveckling. Målgrupperna är beslutsfattare, forskare, verksamma inom skolan och föräldrar. DCU samarbetar med EPPI-centre i med vilka de också har ett samarbetsavtal. Förutom systematiska kunskapsöversikter samlar DCU in sammanställningar från andra organisationer i och utanför . Vidare kartlägger DCU forskning vilket ger en överblick över existerande forskning på ett bestämt område. Med utgångspunkt i kartläggningarna identifieras inom vilka områden det är särskilt fruktbart att också göra systematiska kunskapsöversikter och vilka gap som finns inom forskningsområdet. I förlängningen av kartläggningen görs en kort redogörelse för slutsatserna av befintlig forskning. DCU sprider sina rapporter via webb och genom tryckta publikationer. Sammanlagt framställs två till tre systematiska rapporter . Den danska databasen innehåller omkring 270 systematiska rapporter inom det utbildningsvetenskapliga området. DCU har en budget på , som i huvudsak täcker personalens lönekostnader. DPU står för kostnader för . Därutöver utgörs av uppdragsverksamhet. TIER är ett nybildat s.k. inter-university institut som genomför evidensbaserad utbildningsforskning. Institutet etablerades och samarbetar med universiteten i , och . Organisatoriskt finns institutet vid i . Övriga organisationer med vilka institutet har en nära relation är (), olika ministerier och främst , Culture and Science, (NWO) och relevanta nationella och internationella forskningsgrupper. Syftet med verksamheten är dels att genomföra högkvalitativ forskning, dels att sprida relevanta forskningsresultat till beslutsfattare skolans verksamma och allmänhet. I uppgiften ingår att genomföra forskning om kostnadseffektivitet, att göra metaanlyser i olika projekt, värdera kvaliteten och användbarheten i existerande forskning, göra dessa forskningsresultat tillgängliga samt att sprida kunskap om evidensutveckling inom utbildningsområdet. Intentionen är att TIER ska dra till sig högt kvalificerade forskare med lång erfarenhet inom pedagogik och ekonomi som kan samarbeta i större forskningsprojekt med praktisk och social relevans inom utbildningsområdet. Förhoppningen är att institutet ska fungera som en brygga mellan forskning, praktik och politik samt att bidra till spridningen av forskningsresultaten till relevanta målgrupper. Institutet fokuserar på följande fyra områden: 1.Utveckling och utvärdering av effektiva utbildningsprojekt. 2.Utredning av samhällsfaktorers inverkan på utbildning, exempelvis kopplingen mellan arbetsmarknad och utbildning. 3.Koppling mellan forskning och politik. 4.Utveckla i samarbete med professionen för att möjliggöra att forskningsresultat överförs till lärare inom samtliga nivåer inom utbildningsområdet. De fyra områdena ska täcka in hela utbildningsområdet från förskola till högre utbildning. Varje område är sedan underindelat i ett antal temaområden. Institutet är organisatoriskt en stiftelse som leds av en vetenskaplig direktör/professor och en styrelse. Styrelsen har en oberoende ordförande och representanter från de tre universiteten i , och samt representanter från NWO och CPB. Ett vetenskapligt råd och användarråd kommer att knytas till institutet. Det finns vidare en projektledare för varje fokusområde som leder aktiviteterna i varje forskargrupp. Projektledarna rapporterar direkt till styrelsen. TIER har inte en legal status. Institutet har inga anställda utan de personer som arbetar i projekt inom TIER kvarstår i sina anställningar vid respektive universitet. Totalt uppgår bemanningen till 39 medarbetare som huvudsakligen utgörs av professorer, forskare och doktorander. All verksamhet som institutet genomför är egeninitierad och fokuserar främst på kvantitativa metoder. Målgruppen för verksamheten är beslutsfattare, forskare och lärare. The Dutch , Culture and Science får huvudsakligen sin forskningsinformation från TIER. Forskningsspridningen sker genom publicering på Internet, genom seminarier och universitetskurser. Institutet finansieras från statsbudgeten och den årliga budgeten uppgår till . Institutet har etablerats för en begränsad tid av och en utvärdering av institutet kommer att genomföras . 1.6Jämförelse mellan olika mäklarorganisationer I följande tabell görs en jämförelse mellan de beskrivna mäklarorganisationerna avseende typ av information som framställs, målgrupp och spridningsform, organisationernas bemanning och kompetens, hur de finansieras liksom hur verksamheten fördelas mellan uppdrags- och egeninitierad verksamhet och slutligen tas den fysiska lokalisering upp. Antal anställda & deras kompe- Fördelning uppdrag & egenini- Målgruppen är beslutsfattare, Tre anställda vid det internatio- Ett nätverk med ett sikter inom hot topics. forskare, verksamma inom systematiskt följts upp. nella sekretariatet i . egen initierad verksamhet. skolan & allmänhet. liga har akademisk bakgrund. finansieras av the Norwegian Trenden visar att upp- forskning som bygger på Spridningen sker via Internet, experiment & kvasiexperiment. seminarier, konferenser & Service som är en statlig Målgruppen är beslutsfattare, WWC har ett stort antal personer Finansieras av the U.S. Egen initierad verksamhet. sikter inom åtta områden. verksamma inom skolan & systematiskt följts upp. involverade i att ta fram syste- of Education, Institute of Education Sciences. forskning som bygger på De anställda har tvär-vetenskap- Sciences (). experiment & kvasiexperiment. lig bakgrund & är ledande experter på sina områden. måste genomgå en certifie- ringsprocess för att ingå i Målgrupp är besluts-fattare, Kan inte besvaras då ingen Cirka 20 anställda. En del av Social sikter inom åtta områden. forskare, verksamma inom skolan och allmänhet. tiv och kvalitativ forskning. Spridningen sker via Internet men även genom utbildning, a) beslutsfattare, forskare, Kan inte besvara frågan. Sex medarbetare som arbetar En tredjedel av verksamheten sikter från förskola till gymna- verksamma inom skolan och som täcker lönekostnader. sieskola och alla aspekter av miljoner danska kronor). b) enom rapporter på webben, tet (DPU) i Aarhus. tryckta publikationer men även från andra organisationer i och genom utbildning, genom tiv och kvalitativ forskning. Genomför forskning om kost- a) beslutsfattare, verksamma Frågan är inte besvarad. nadseffektivitet, metaanalyser, inom skolan och allmänhet. huvudsakligen är professorer, tion Research, Nederlän- b) genom rapporter på webben, forskare och doktorander. tetet i , men 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. 83.Miljömålen i nya perspektiv. 84.Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. 86.Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. 87.En ny kameraövervakningslag. 88.Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skadeståndsansvar. 89.Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. 91.Fingeravtryck i uppehållstillstånd. 92.Se medborgarna – för bättre offentlig service. 94.Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. [80] En ny kameraövervakningslag. [87] Fingeravtryck i uppehållstillstånd. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller avveckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Se medborgarna – för bättre offentlig service. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. [85] Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses.