sou · GWB3113d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Bo bra hela livet, del 2 Bo bra hela livet Del B: Bilagor SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Äldreboendedelegationen har i uppdrag att följa och analysera behoven av och utvecklingen av bostäder och boende för äldre. Delegationen ska lämna förslag till åtgärder som kan stimulera utvecklingen av bostäder och boendemiljöer anpassade till äldres behov både inom den ordinära bostadsmarknaden och inom sär- skilda boendeformer. En viktig del i Äldreboendedelegationens uppdrag är att lämna förslag till hur fler äldre personer ska få till- gång till bostad i mellanboendeformer eller trygghetsbostäder. Under arbetet har ett flertal experter lämnat underlag för dele- gationens bedömningar av den pågående utvecklingen när det gäller äldres bostäder och boenden. Ett antal expertrapporter har utarbe- tats där bl.a. behov och konsekvenser av mellanboendeformer belysts. En del av expertrapporterna har fogats som bilagor till Äldre- boendedelegationens delbetänkande (SOU 2007:103) Bo för att leva – seniorbostäder och trygghetsbostäder. De övriga återfinns i denna bilagerapport till slutbetänkandet. Ansvaret för de olika bilagorna och bedömningarna i dessa vilar på respektive författare. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i Om orsaker och motiv för att flytta till särskilt boende ........... Utformning av olika boendemiljöer för äldre........................ Äldres boende ur ett vård- och omsorgsperspektiv ............... Äldre personers flyttningar och boendepreferenser............... Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer I Äldreboendedelegationens uppdrag ingår att analysera behov av bostäder och boende för äldre personer. Det är då viktigt att se boende från ett dynamiskt perspektiv. Den äldre personens behov förändras över tiden och boende liksom vård- och omsorgsinsatser måste anpassas över tiden för att motsvara behoven. finns ett önskemål att minska behovet av flyttningar och att ge möjlighet till kvarboende i den ordinarie bostaden för de personer som så önskar. Detta gör det angeläget att analysera effekterna av boende och flyttningar från olika aspekter. Genom den tillgång till longitudinella data som skapas genom finns nu en unik möjlighet att följa äldre personer och göra dynamiska analyser av flyttningar, behovsutveck- ling och dödlighet. Analyser av flyttningar till vård- och omsorgsboende från s.k. serviceboende jämfört med ordinärt boende har redovisats i en tidigare promemoria1. Möjligheterna att bo kvar i serviceboende vid stigande funktionsnedsättning visade sig vara betydligt bättre för de personer som bodde i serviceboende jämfört med dem som bodde i ordinärt boende. Analyserna gjordes med hjälp av data som insamlats i på , vårdsystemdelen. Samma databas har använts för fortsatta analyser av de äldres 1 SOU 2007:103, bilaga 4 Flyttning till särskilt boende med heldygnsomsorg från s.k. serviceboende jämfört med ordinärt boende. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer flyttningar, behovsutveckling och dödlighet med särskilt fokus på vård- och omsorgsboendet. Analyserna omfattar tre delmoment. Först studeras från olika aspekter sammansättningen av de personer som flyttar in till vård- och omsorgsboende – deras tidigare boendeform och boende- förhållanden, grad av funktionsnedsättning och tidigare erhållna formella och informella hjälpinsatser (mom. A). Syftet är här att närmare se vad det är för personer som flyttar till denna boende- form och vilka förhållanden det är som kan ligga bakom flytt- ningen. Därefter jämförs personerna i vård- och omsorgsboende med personer i ordinärt boende och serviceboende, som har så stora hjälpinsatser att kostnaderna för dessa är jämförbara med kostna- den för ett boende med heldygnsomsorg (mom. B). Dessa personer har alltså av olika skäl beviljats insatser för att kunna bo kvar trots att detta kanske medfört en merkostnad för kommunen. Syftet med analysen är att bättre förstå vad det är som gör det möjligt att bo kvar i en mer oberoende boendeform. I denna analys, som alltså inte är dynamisk, har förutom SNAC- data också utnyttjats data från den undersökning av hjälpinsatser i förhållande till behov, som genomfördes i åtta svenska kommuner som ett led i utvecklingen av det kommunala kostnads- utjämningssystemet – i fortsättningen benämnd fältundersök- ningen Fältundersökningen är inte personnummerbaserad. Den kan därför inte användas för longitudinella analyser. En undersök- ning med samma metodik i samma åtta kommuner genomfördes emellertid . Resultaten av de genomförda undersökningarna finns redovisade i SOU 2007:61 (Deluppföljning 2 av den kommunalekonomiska utjämningen), bil. 10b (Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007). Genom att inkludera fältundersökningen i analyserna är det möjligt att bedöma hur väl data från motsvarar ett representa- tivt urval av svenska kommuner. Slutligen har en analys gjorts där dödligheten och förändringen av graden av funktionsnedsättning jämförs mellan personer i olika boendeformer (mom. C). Syftet med denna analys är att se vilken betydelse boendeformen kan ha i dessa avseenden. Indirekt kan detta peka skillnader i livskvalitet och välbefinnande mellan boendeformer. Det är naturligtvis viktigt i sammanhanget att vara klar över att analyserna inte kan peka ut boendeformen som orsak Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer till de skillnader man kan observera – andra faktorer som inte inkluderats i analysen kan spela in. Tillgången till longitudinella data gör det möjligt att lägga ett individperspektiv på äldreomsorgen – vad är det som händer med personen, hur ser livsbanan ut i livets slutskede? De data som här använts är dock relativt ofullständiga som beskrivning på personens livssituation. En betydligt mer fullständig och nyanserad bild kommer att erhållas när motsvarande longitudinella data från befolkningsdel blir tillgängliga . Resultaten av de olika beräkningarna redovisas nedan i diagramform. De underliggande tabellerna återfinns i en tabell- bilaga (EXCEL-ark). 2 Material och metod De analyser som här redovisas är baserade på data hämtade från dels SNAC-undersökningen, , vårdsystemdelen, dels den s.k. fältundersökningen 2007. stadsdel i har omkring 8 000 per- soner . Av dessa fick 1 050 (13,) hemtjänst och/eller långvarig hemsjukvård i ordinärt boende, 204 (2,) fanns i serviceboende och 542 (6,8 pro- cent) i vård- och omsorgsboende (särskilt boende med heldygns- omsorg). Andelen personer med vård och omsorg är högre än riks- genomsnittet – 21,7procent jämfört 2005 – men detta förklaras av åldersfördelningen bland de äldre på . Andelen är mycket hög – 23,0 pro- cent jämfört i riket – och av dessa är vårdtagare i äldreomsorgen mot i riket. Motsvarande andelar av de äldsta i vård- och omsorgsboende kan uppskattas till respektive 25,0 procent2. En betydligt högre andel av de äldsta på Kungshomen än i riket har alltså insatser i eget boende (39,). För analyserna utnyttjas data som insamlats inom SNAC- , vårdsystemdelen – . Dessa data omfattar dels löpande registreringar i samband med biståndsbeslut eller insättande av långvarig hem- 2 Det finns ingen nationell statistik, som visar antalet personer i särskilt boende med hel- dygnsomsorg. Uppskattningen är gjord utifrån en skattning av antalet återstående platser i serviceboende. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer sjukvård, dels tvärsnittsundersökningar per inom det särskilda boendet. De som registrerats är personer och boende på inklusive . I SNAC-K-datasetet registreras ett stort antal uppgifter om den äldre personen och dennas förhållanden av betydelse för bistånds- beslutet. Av dessa uppgifter har i här redovisade analyser använts följande: Personnummer (som ger ålder och kön), sam-/ensamboende och civilstånd. Tillgång till informella service- och omvårdnadsinsatser. Personligt vårdberoende: ADL-beroende (instrumentell och personlig), kognitiv nedsättning, rörelsehinder, oro, nedstämd- het, beteendestörningar. Registreringen omfattar också beslutade insatser, såsom hemtjänst inklusive insatser kväll och natt, särskilt boende (serviceboende, heldygnsomsorg). De löpande registreringarna är sammanförda i ett kumulativt register. På detta förs de data, som insamlas i den årliga tvärsnittsundersökningen i det särskilda boendet. Metoden innebär att uppgifterna om det särskilda boendet för ett visst år är aktuella och avser läget detta år, medan för det ordinära boendet uppgifterna i allmänhet avser en något tidigare tidpunkt än året ifråga. Det är möjligt att kompensera för detta, men så har inte skett i här redovisade beräkningar3. Detta bedöms dock inte påverka resultatet nämnvärt. Metodiken för registrering av data och sammanställningen av registren beskrivs närmare i rapporter om i Äldrecentrums skriftserie, t.ex. SNAC-K rapport nr. 13, (et al. Utgående från de kumulativa registren har sex dataset skapats om läget per , 2003, 2004, 2005, 2006 och 2007 som omfattar alla personer som vid dessa respektive tidpunkter hade äldreomsorg och/eller långvarig hemsjukvård. Dessa dataset har sedan samkörts parvis 2002/2003, 2003/2004 osv. på individnivå och de erhållna dataseten har sedan lagts samman i ett 3 Genom att det för varje registrering finns angivet vilken månad denna skedde och det är känt hur mycket olika vårdberoendevariabler som i genomsnitt förändras med personens ålder kan man beräkna en justering, som beror av hur långt tillbaka registreringen ligger. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer dataset som omfattar totalt 11 950 observationer. Datasetet gör det möjligt att följa de registrerade personernas flyttningar från en boendeform till en annan från till nästa och även avläsa för- ändringar i personligt vårdberoende m.m. . På grund av att registreringarna förutsätter den registrerade per- sonens samtycke finns ett visst bortfall – . Detta bedöms dock inte på något sätt påverka huvudslutsatserna i här presenterade analyser. Det finns också ett visst bortfall på enskilda variabler. Detta gäller framför allt registreringen av informella insatser, där bortfallet uppgår till , vilket bör beaktas när man bedömer resultaten med avseende på dessa. För övriga variabler är bortfallet betydligt mindre – . Detta bedöms inte ha någon betydelse för resultatens tillförlitlighet. Mätningen av vårdberoendet eller graden av funktionsnedsätt- ning med dess olika dimensioner är viktig för att kunna ställa insat- ser mot behov och avgöra vad det är som förefaller vara utlösande aktorer för flyttning till en annan boendeform. Som nämnts ovan registreras i vårdsystemdel ett antal olika variabler som beskriver personens vårdberoende. De s.k. IADL-variablerna (instrumentella aktiviteter för dagligt liv) omfattar städning, tvätt, matinköp, matlagning, transport allmänna kommunikationer, de personliga ADL-variablerna bad och dusch, på- och avklädning, toalettbesök, förflyttning och födointag. För samtliga dessa anges oberoende (0), delvis beroende (1) samt beroende (2). Kognitiv nedsättning, rörelsehinder och inkontinens (urin respektive avför- ing) mäts med fyra nivåer: 0 betecknar ingen nedsättning och 3 mycket stor nedsättning. Samma typ av skala används för att beteckna oro, nedstämdhet och beteendestörningar från inga pro- blem till mycket svåra problem. Värdena på PADL-variablerna, kognitiv nedsättning (med vikt 2), rörelsehinder och urin- respektive avföringsinkontinens läggs samman till ett index (SNAC PADL-index). Utifrån detta index skapa fem grader av funktionsnedsättning från ingen eller lätt till helt nedsatt. Den senare gruppen är dock mycket ovanlig i ordi- närt boende och serviceboende. I den statiska analysen (mom. B) har också utnyttjats data från den s.k. fältundersökningen. Denna genomfördes i kommunerna och omfattat totalt 5 111 observationer. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer I likhet med SNAC-undersökningen registrerades i fältunder- sökningen såväl funktionsnedsättning (ADL, kognitiv nedsättning, rörelsehinder, inkontinens) som insatser men undersökningen omfattade inte fullt ut lika många variabler och den var ej person- nummerbaserad. Variabeldefinitionerna för de variabler, som ingick i undersökningen, överensstämmer helt med SNAC-undersök- ningen, vårdsystemdelen. 3.1Karakteristik av personer som flyttar till vård- och omsorgsboende (mom. A) Dessa analyser syftar till att visa hur de som flyttar in i vård- och omsorgsboende fördelar sig på tidigare boendeform, ålder och kön, ensam/samboende, grad av funktionsnedsättning, tillgång till formella och informella hjälpinsatser, Fördelningen av de inflyttade till vård- och omsorgsboende på tidi- gare boendeform /03–2006/07 framgår av diagram 1. Diagram 1 Fördelningen av de inflyttade till vård- och omsorgsboende på tidigare boendeform, 2002–2007 Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Som framgår har det varit vissa variationer , men huvudmönstret är ändå relativt stabilt. Den största andelen är per- soner som tidigare haft hemtjänst i ordinärt boende. Drygt hälften tillhör denna grupp. Andelen som kommer från serviceboende har varit relativt liten – . Detta beror dels på att antalet platser i serviceboende är betydligt lägre än antalet personer som fått hjälp i ordinärt boende, dels på att sannollikheten för att flytta är så mycket lägre – omkring en tredjedel4. Anmärkningsvärt är att av de inflyttande inte tidigare haft hemtjänst- insatser. En relevant fråga är naturligtvis om dessa flyttningar hade kunnat undvikas genom hemtjänstinsatser eller någon form av upp- sökande verksamhet. Att inflyttningen till vård- och omsorgsboende ofta är för- anledd, eller åtminstone knuten till, någon form av trauma eller akut insjuknande framgår av att en stor andel av inflyttningarna skett i anslutning till en vårdepisod i den slutna sjukvården. Ande- len sådana inflyttningar beroende på tidigare beroendeform fram- går av diagram 2 nedan. Eftersom det inte sker någon registrering av detta i SNAC-systemet är beräkningen en uppskattning, som bygger på andelen personer som har en slutenvårdsepisod samma månad som eller månaden innan man fått beslut om flyttning. Denna andel har beräknats genom samkörning med slutenvårdsregister. 4 SOU 2007:103, bilaga 4 Flyttning till särskilt boende med heldygnsomsorg från s.k. serviceboende jämfört med ordinärt boende. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 2 Uppskattad andel inflyttning till vård- och omsorgsboende via akutvård, beroende på tidigare boendeform, 2003–2004 Närmare hälften av inflyttningarna till vård- och omsorgsboende föregås direkt av ett vårdtillfälle i sjukhusvård. Att denna andel är högre i serviceboendet beror förmodligen på att möjligheterna att bo kvar där generellt sett är högre. Det blir då vanligare att det är ett akut insjuknande eller trauma som utlöser behovet att flytta. Majoriteten av de boende i vård- och omsorgsboendet är mycket gamla kvinnor. Detta beror till en del på att kvinnorna överlever där än männen, men som framgår av diagram 3 nedan gäller detta förhållande redan bland de inflyttande. Omkring hälften av de inflyttande är sålunda kvinnor . Perso- ner under utgör en mycket liten andel, 6–. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 3 Fördelning av de inflyttande till vård- och omsorgsboende på åldersgrupper och kön beroende på tidigare boendeform 65 -74 75 - 84 Här är värt att notera att det särskilt bland yngre män är betydligt vanligare att inte haft tidigare insatser. En förklaring kan vara att dessa personer i mycket högre utsträckning än exempelvis de mycket gamla kvinnorna haft tillgång till informella hjälpinsatser, dvs. i detta fall en ofta yngre, relativt frisk maka. Förhållandet bely- ses ytterligare av det följande diagrammet 4 som visar hur de inflyttande från respektive tidigare insats/boendeform fördelar sig på sam- respektive ensamboende, kvinnor och män. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 4 Fördelning av de inflyttande på sam-/ensamboende samt kön per tidigare insats/boendeform Man ser här att andelen män är betydligt högre bland dem som flyttar in i vård- och omsorgsboende utan föregående insatser än bland dem som haft insatser tidigare. Något överraskande är det också att dessa män i hög grad varit ensamboende. Förklaringen kan kanske vara en högre andel trauma och akuta insjuknanden. Ensamboende kvinnor dominerar dock i samtliga tre grupper. Vid SNAC-registeringen registreras beroende i fem s.k. instru- mentella aktiviteter för dagligt liv (IADL) – städning, tvätt, mat- lagning, matuppköp, transport allmänna kommunikationer. För- delningen bland de inflyttande på antalet IADL-beroenden för respektive tidigare boendeform framgår av diagram 5. Registre- ringen avser läget vid årets början5 det år flyttningsbeslutet regi- strerades. För dem som inte hade insatser saknas denna registrering. 5 Årets början avser här resp. år och flyttningsåret året fram till följande år. Detta hänger samman med att SNAC-registreringen initialt tog sin början . Detta är också det datum som de årliga tvärsnittsundersökningarna hänför sig till. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 5 Fördelning av de inflyttande på antal IADL-beroenden per tidigare boendeform Omkring två tredjedelar av de inflyttande var som framgår bero- ende i samtliga IADL-aktiviteter och det är ingen skillnad härvidlag mellan de tidigare boendeformerna. Mer anmärkningsvärt är kanske att så pass stor andel som vid årets början fort- farande var oberoende i två aktiviteter eller fler! En förklaring till detta kan vara att det sedan hände någonting som resulterade i beslut om flyttning. Vid mätning vid flyttningsårets slut är så gott som samtliga av de inflyttande beroende i samtliga IADL-aktivite- ter. Beroende i de s.k. PADL-aktiviteterna (bad och dusch, på- och avklädning, toalettbesök, förflyttning och födointag) uppvisar naturligt nog en ganska annorlunda bild. Den motsvarande fördel- ningen på antal beroenden visas i diagram 6. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 6 Fördelning av de inflyttande på antal PADL-beroenden per tidigare boendeform Påfallande är att fördelningen på antal PADL-beroenden för de inflyttande skiljer ganska starkt beroende på tidigare boendeform. En betydligt högre andel av dem som kom från serviceboende, , var beroende i fyra eller fem av aktiviteterna jämfört av dem som kom från ordinärt boende. Detta illustrerar tydligt de stora skillnaderna när det gäller möjligheterna att bo kvar trots funktionsnedsättning! En tredjedel av de inflyttande från ordinärt boende hade ingen PADL-beroende vid flyttningsårets början. Situationen var dock en annan såsom framgår nedan. Motsvarande fördelningen på kognitiv nedsättning (demens- sjukdom) framgår av diagram 7. Som tidigare nämnts anges graden av nedsättning i fyra nivåer – ingen nedsättning, lätt, svår och mycket svår. Nivåerna är relaterade till Berger-skalan. Här är det speciellt andelen med mycket svår nedsättning som skiljer starkt beroende på tidigare boendeform. Serviceboendet ligger här betyd- ligt högre och omvänt är andelen utan nedsättning lägre för dem som flyttat från denna boendeform. Förklaringen är förstås den- samma som ovan. Personer i ordinärt boende med kognitiv ned- sättning måste flytta till vård- och omsorgsboende innan nedsätt- ningen blivit mycket svår! Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 7 Fördelning av de inflyttande på graden av kognitiv nedsättning per tidigare boendeform Situationen är, som framgår av diagram 8, ganska likartad när det gäller rörelsehinder. Även här är skalan fyrgradig och andelen av de inflyttande med mycket svåra rörelsehinder är betydligt högre bland dem som kommit från serviceboende. En fjärdedel av dem som kom från ordinärt boende hade inga rörelsehinder vid början av flyttningsåret. Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 8 Fördelning av de inflyttande på graden av rörelsehinder per tidigare boendeform Skillnaderna i funktionsnedsättning mellan de inflyttande från ordinärt och serviceboende framgår också tydligt när man sam- manfattar funktionsnedsättningen i det s.k. PADL-index (jfr ovan). Fördelningen på grupperna framgår av diagram 9 nedan. Andelen av de inflyttande som vid årets början föll i grupperna 3 och högre var som man kan se betydligt högre bland dem som kom från serviceboende än dem från ordinärt boende – . Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 9 Fördelning av de inflyttande på PADL-grupper per tidigare boendeform Även de psykosociala variablerna oro, nedstämdhet och beteende- störningar följer samma mönster, vilket framgår av de följande dia- grammen 10–12. Samtliga dessa tre variabler mäts i SNAC i en fyr- gradig skala från inga problem (0) till mycket svåra problem. (3). Svår eller mycket svår otrygghet är ungefär dubbelt så vanlig bland de inflyttande från serviceboende jämfört med dem som kom från ordinärt boende, . För nedstämdhet gäller en motsvarande skillnad, . Bland de inflyt- tande från serviceboende hade behov av extratillsyn mot av dem som tidigare bott i ordinärt boende och som framgår av diagram 11 hade av de förra lätta eller svåra problem med svårhanterligt beteende mot av de . Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 10 Fördelning av de inflyttande med avseende på graden av oro och otrygghet per tidigare boendeform Diagram 11 Fördelning av de inflyttande med avseende på graden av ned- stämdhet per tidigare boendeform Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 12 Fördelning av de inflyttande med avseende på problem med svårhanterligt beteende Den tidigare tilldelningen av hemtjänst för de inflyttande till vård- och omsorgsboende framgår av diagram 13, som visar genomsnitt- ligt antal timmar per dag samt andelen med insats kvällar och nätter (i absoluta tal – ej procent!). Såväl genomsnittligt antal vecko- timmar som andelarna med hjälp kvällar och nätter skiljer på mycket starkt mellan ordinärt boende och service- boende, så det är inte överraskande att samma skillnader dyker upp när det gäller dem som flyttat till vård- och omsorgsboende. I båda fallen gäller dock att de som flyttat haft större insatser än de kvar- boende (se SNAC-K rapport nr.11). Analyser av flyttningar, behovsutveckling och dödlighet i olika boendeformer Diagram 13 tilldelning av hemtjänst för personer som flyttat till vård- och omsorgsboende En annan form av hjälp, som kan påverka en flyttning, är informella insatser, dvs. insatser av maka/make, barn eller andra anhöriga eller övriga. Omfattningen av service- och/eller omvårdnadsinsatser för dem som flyttat framgår av diagrammen 14 och 15 nedan. Skill- naderna beroende på tidigare boendeform visar sig vara mycket små. Som man kan förvänta är också serviceinsatser, dvs. hjälp med matinköp, städning etc., mycket vanligare än personlig omvårdnad såsom hjälp med bad/dusch eller av- och påklädning. Diagram 14 Fördelning av de inflyttande med avseende på tillgång till infor- mella serviceinsatser Flera ggr/v