sou · GXB347 · 2009-12-14 00:00:00 — Huvudsyftet med det sociala bokslutet, som vi uppfattar det, är att visa på den samhällsekonomiska vinsten eller rättare sagt de minskade kostnader för samhället som det innebär att dessa personer är sysselsatta i sociala företag, även om det är med olika samhällsstöd. Syftet kan därigenom vara snarlikt syftet med ett marknadsorienterat styrmedel eftersom det avses påverka externa intressenter och aktörer. Det socioekonomiska bokslutet bygger på att det företagsekonomiska bokslutet kompletteras med ett samhällsekonomiskt perspektiv. Syftet med detta är att internalisera relevanta delar av det sociala företagets externa effekter. Bokslutet består av tre olika delar; en resultaträkning, en nyckeltalsanalys och en investeringsanalys. Redogörelse för sociala företag och sociala eller socioekonomiska bokslut finns bl.a. i rapporterna Bättre & Billigare, SocioEkonomiskt Bokslut för de sociala arbetskooperativen KOS och av (), Det sociala företaget och samhället, Socioekonomiska bokslut för Vägen ut! Kooperativen och Basta Arbetskooperativ, av samma författare, utgiven av och Socialt företagande (2006) samt en sammanfattande rapport samhällets perspektiv En introduktion till Socioekonomiska bokslut. SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel 3.7 Upphandling Allmänt om upphandling Upphandling handlar om ett förfarande för att införskaffa en vara eller tjänst i en verksamhet, vilket oftast handlar om en upphandling i konkurrens som i sin tur innebär en inbjudan från den upphandlande verksamheten till leverantörer på marknaden att lämna anbud. Upphandling kan ske mellan privata företag eller i offentlig verksamhet där en myndighet eller annat offentligt styrt organ upphandlar för det allmännas räkning. I det senare fallet är det fråga om offentlig upphandling för vilket särskilda regler gäller. För den privata upphandlingen finns ingen särskild sådan reglering. Där är enbart allmänna avtals- och köprättsliga regler tillämpliga. För offentlig upphandling gäller lagen (2007:1091) om offentlig upphandling (), som genomför EG-direktivet 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster, det s.k. klassiska direktivet. Direktivet behandlar upphandling inom det som brukar betecknas som den klassiska sektorn. Utöver det angivna direktivet finns EG-direktivet 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, det s.k. försörjningsdirektivet. Det direktivet är genomfört genom lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Upphandling inom försörjningssektorerna kallas inte offentlig, eftersom även privata organ kan vara upphandlande enheter inom dessa sektorer. När man talar om offentlig upphandling görs emellertid inte alltid denna åtskillnad utan offentlig upphandling kan i dagligt tal omfatta såväl upphandling inom den klassiska sektorn som försörjningssektorerna. Huruvida en myndighet eller annat organ utgör en upphandlande myndighet bestäms inom den klassiska sektorn utifrån syftet med verksamheten. Syftet skall vara att tillgodose behov i det allmännas intresse. Ett viktigt skäl till den relativt omfattande regleringen av offentlig upphandling är att upphandlingen ska ske i rättvis konkurrens. Upphandlande myndigheter ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke diskriminerande samt öppet sätt. Från gemenskapsrättslig utgångspunkt har regleringen vid offentlig upphandling införts för att bidra till genomförandet av den gemensamma marknaden genom att företag i alla medlems57 Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 stater skal kunna konkurrera på lika villkor om offentliga kontrakt i medlemsstaterna. Den ökade konkurrens detta medför syftar till att ge de upphandlande myndigheterna och enheterna möjlighet att ingå affärsmässigt fördelaktiga kontrakt. Av betydelse är att den offentliga upphandlingen är omfattande i pengar räknat. Värdet av samtliga offentliga upphandlingar (inom den klassiska sektorn och försörjningssektorerna) uppgick till . Värdet av offentliga upphandlingar över det s.k. tröskelvärdet inom den klassiska sektorn beräknas till , varav avsåg tjänster. I 1 kap. 9 § anges principerna för offentlig upphandling vilka motsvarar generella EG-rättsliga principer. Enligt bestämmelsen ska upphandlande myndigheter behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra upphandlingar på ett öppet sätt. Vidare ska principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet iakttas. Offentlig upphandling består av ett antal olika steg eller delmoment, som översiktligt skulle kunna anges på följande sätt: Planering och bestämmande av upphandlingens föremål och värde att jämföras med tröskelvärden under vilka inte är tillämplig Upprätta förfrågningsunderlag: Vad ska upphandlas, villkor, grund för tilldelning av kontrakt och utvärderingskriterier Annonsering Anbudsprövningen Tilldelning av kontrakt Ingående av kontrakt En väsentlig uppgift i förfrågningsunderlaget är föremålet för upphandlingen , som skall anges preciserat och begripligt. Hur föremålet för upphandlingen formuleras definierar möjligheterna att ställa upp krav i upphandlingen. I många fall krävs att underlaget innehåller noggranna och detaljerade tekniska specifikationer. I förfrågningsunderlaget kan som vi strax återkommer till även ställas krav på sociala hänsyn och miljöhänsyn. Anbudsprövningen består av olika moment. En första sållning i form av en lämplighetsprövning ska göras mot kvalifikationskriterier 58 SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel som avser om leverantören begått brott, är i konkurs eller inte betalat skatt eller fullgjort vissa liknande skyldigheter mot samhället. Enligt bestämmelser i 10 kap. om uteslutning av leverantörer ska leverantörer uteslutas från upphandlingen vid vissa allvarliga brott och får uteslutas bl.a. vid vissa andra brott och vid allvarliga fel i yrkesutövningen. Vi återkommer i våra överväganden och förslag i avsnitt 4.3 till detta begrepp. Vidare ska en lämplighetsprövning göras mot kvalifikationskriterier som avser anbudsgivares ekonomiska samt tekniska och yrkesmässiga kapacitet. Slutligen ska de kvalificerade leverantörerna prövas mot utvärderingskriterierna i förfrågningsunderlaget med hänsyn till den valda utvärderingsgrunden samt eventuella särskilda kontraktsvillkor. Utvärderingsgrunden eller tilldelningsgrunden ska enligt 12 kap. 1 § antingen vara 1. det lägsta priset eller 2. det ekonomiskt mest fördelaktiga för den upphandlande myndigheten. Beslut i en upphandling ska kunna prövas rättsligt. har det i en promemoria från Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet bl.a. föreslagits ändringar i och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF) för att genomföra och rådets direktiv /66/EG av om ändring av rådets direktiv /665/EEG och 92/13/EEG vad gäller effektivare förfaranden för prövning av offentlig upphandling. Sociala hänsyn De angivna EG-direktiven och därmed bl.a. innehåller bestämmelser om integrering av miljöhänsyn och sociala hänsyn i upphandlingsprocessen. Sociala hänsyn kan vara arbetsmiljökrav. Sådana krav kan åtminstone ställas upp som särskilda kontraktsvillkor . En uttrycklig bestämmelse om detta finns i 6 kap. 13 § , som anger att en upphandlande myndighet får ställa särskilda sociala, miljömässiga och andra villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras. De avsedda särskilda kontraktsvillkoren måste anges i förfrågningsunderlaget och i annonsen. Möjligheterna att ta sociala hänsyn på annat sätt i offentlig upphandling tycks mer omdiskuterad (se bl.a. slutbetänkande SOU 2006:28 sid. 188–193). Det kan konstateras att situationen när det gäller miljöhänsyn är klarare, möjligen på 59 Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 grund av att de har en längre tradition i upphandlingssammanhang. Miljökrav anses kunna ställas upp som ett utvärderingskriterium eller som ett kvalifikationskriterium vid all slags upphandling, utöver möjligheten att ställa miljökrav som ett tillkommande kontraktsvillkor. Särskilda bestämmelser finns om miljömärken i och miljöegenskaper nämns särskilt i 12 kap. 1 § om tilldelning av kontrakt etc. Det finns emellertid en rättsutveckling när det gäller sociala krav som framgår av det refererade avsnittet ur slutbetänkande. Med stöd av vad som anges i propositionen Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, prop. 2006/07:128, avsnitt 10.3 Villkor för fullgörande av kontrakt och om miljöhänsyn och sociala hänsyn, kan följande sägas om möjligheterna att ställa krav på sociala hänsyn, t.ex. arbetsmiljöhänsyn, som kontraktsvillkor i offentlig upphandling. Den upphandlande myndigheten respektive enheten kan, efter att i annonsen ha angett villkoret, ställa som krav att anbudsgivarna i sina anbud bekräftar att de åtar sig att uppfylla villkoret om de tilldelas kontraktet. De anbud där anbudsgivaren inte accepterar villkoret skall på den grunden inte antas. De särskilda kontraktsvillkoren skall vara förenliga med icke-diskrimineringsprincipen och övriga för offentlig upphandling grundläggande gemenskapsrättsliga principer, dvs. likabehandling, öppenhet, förutsebarhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet, samt EG-fördragets regler om den inre marknaden. Ett särskilt kontraktsvillkor skall således vara proportionellt i förhållande till kontraktet i övrigt. Villkoret kan därför endast avse den del av leverantörens verksamhet som omfattas av det som upphandlas. Ett mer svepande krav som skulle avse även andra delar av verksamheten skulle kunna ifrågasättas stå i strid med proportionalitetsprincipen, eftersom det inte har tillräcklig anknytning till det som upphandlats. Ett villkor som ställs i upphandlingskontraktet måste även vara kontrollerbart och rent faktiskt även kontrolleras av den upphandlande myndigheten eller enheten. Tillämpningsområdet för särskilda kontraktsvillkor inom det sociala området är naturligen begränsat till köp av tjänster och bygg- och anläggningsarbeten med hänsyn till att det är fråga om villkor för uppdragets utförande. Vid varuupphandlingar kan klausuler som innebär sociala krav som påverkar organisation eller 60 SOU 2009:97 Marknadsorienterade styrmedel policy för en anbudsgivare från en annan medlemsstat vara diskriminerande eller medföra ett oberättigat handelshinder (se tolkningsmeddelande ). Lagtexten i anger dock att bestämmelsen är tillämplig även vid upphandlingar enligt 2 kap., dvs. vid varuupphandlingar, eftersom den kan komma i fråga vid blandade kontrakt som innefattar inslag av både tjänste- och varuupphandling eller bygg- och anläggningsarbete i kombination med varuupphandling. Vidare kan särskilda kontraktsvillkor tillämpas vid varuupphandlingar där varan ännu inte tillverkats, dvs. om leverantören tillverkar varan på uppdrag av den upphandlande myndigheten respektive upphandlande enheten. Myndigheten eller enheten kan t.ex. ställa det kravet att leverantören skall följa bestämmelserna i de grundläggande om dessa inte införlivats i den nationella lagstiftningen (se beaktandesats 33 i det klassiska direktivet). I linje härmed bör krav kunna ställas på arbetsmiljön när arbete utförs inom ramen för ett upphandlingskontrakt. Till grund för propositionen låg förslag från i dess delbetänkande Nya upphandlingsregler (SOU 2005:22). Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2005:39) till utredningen skulle den utöver de analyser som legat till grund för förslagen i delbetänkandet göra en fördjupad analys av möjligheten att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande myndigheten eller enheten bör ställa miljökrav eller sociala krav. Förslag bl.a. i den här delen har lämnats i utredningens slutbetänkande Nya upphandlingsregler 2 (SOU 2006:28). Utredningen föreslår bl.a. att i de båda upphandlingslagarna ska införas en bestämmelse som innebär att upphandlande myndigheter/enheter bör ställa miljökrav och sociala krav, i den utsträckning det är påkallat med hänsyn till upphandlingens art. Här behandlas således också möjligheten att ställa miljökrav och sociala krav även i andra skeden av upphandlingen. Syftet med att införa ett sådant generellt bör-krav anges vara att markera betydelsen av att sådana krav ställs, när det är befogat. Utredningen framhåller att även om någon rättslig förpliktelse att ställa miljökrav och sociala krav inte finns kan andelen upphandlingar där sådana krav ställs öka och på så sätt bidra till att önskvärda miljömässiga och sociala mål uppnås. Som vi delvis återkommer till i kapitel 4 kan arbetsmiljökrav även bli aktuella i andra skeden av upphandlingen, t.ex. vid utformningen av förfrågningsunderlaget, vid lämplighetsprövningen mot 61 Marknadsorienterade styrmedel SOU 2009:97 62 kvalifikationskriterier och vid bestämmandet av utvärderingskriterier. Av intresse i sammanhanget är även bestämmelserna i (nr. 94) angående arbetsklausuler i kontrakt, däri offentlig myndighet är part som antogs av allmänna konferens . med konventionen antogs en rekommendation (nr. 84) angående arbetsklausuler i kontrakt, däri offentlig myndighet är part. har inte ratificerat konventionen. Konventionens förenlighet med EU:s upphandlingsdirektiv behandlas i slutbetänkande (avsnitt 10). Vi vill vidare peka på det förslag som Utredningen om arbetsmiljölagen lämnade i sitt slutbetänkande Bättre arbetsmiljöregler II (SOU 2007:43) med anledning av ett deluppdrag som avsåg beställaransvar. Utredningen föreslår att det förs in en ny bestämmelse i 3 kap. arbetsmiljölagen om att den som inhämtar anbud på utförandet av en tjänst över ett visst kontraktsvärde ska i förfrågningsunderlaget beakta att de personer som skall utföra arbetet inte får utsättas för risker för ohälsa och olycksfall. 3.8 Andra marknadsorienterade styrmedel Som vi har redovisat tidigare gör vi inte anspråk på att vår redovisning av marknadsorienterade styrmedel är uttömmande. Det finns olika verktyg och metoder t.ex. gemensam märkning av verksamheter som gjort vissa åtaganden, som utöver de vi har redovisat syftar till att lyfta fram fördelar som ofta kan få betydelse på en marknad. Vi har också i utredningen diskuterat metoder som bygger på s.k. självdeklaration av arbetsmiljön. Förhoppningsvis har vi identifierat och beskrivit de mest betydelsefulla. 4 Överväganden och förslag 4.1 Marknadsorienterade styrmedel för att förstärka arbetsmiljön som konkurrensmedel Verksamhetsperspektivet I avsnitt 2.1 har vi betonat det s.k. verksamhetsperspektivet, att arbetsmiljöfrågorna är viktiga verksamhetsfrågor. Det är en viktig utgångspunkt för våra överväganden. Med betoning av helhetssynen på arbetsmiljöfrågorna har det blivit allt tydligare att arbetsmiljöfrågorna är strategiska verksamhetsfrågor. Kraven på ett s.k. systematiskt arbetsmiljöarbete, som innebär att arbetsgivaren ska systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö, bygger på att arbetsmiljöfrågorna integreras i verksamhetsstyrningen och finnas med vid strategiska beslut om verksamheten. Detta synsätt har varit vägledande för inriktningen av arbetsmiljöpolitiken och har poängterats i utredningar och översyner sedan det introducerades1. Det kan emellertid diskuteras hur väl detta har slagit i genom i praktiken. Som vi har angivit i bl.a. kapitel 2 om de principiella utgångspunkterna för arbetsmiljöarbetet och därmed vårt arbete är vårt uppdrag att se över behovet och möjligheterna att införa styrmedel som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Detta ser vi således som den centrala uppgiften för marknadsorienterade styrmedel. Sambandet mellan arbetsmiljön och verksamheten i övrigt och dess resultat ska förtydligas. Incitamenten för att arbeta 1 Se bl.a. Promemorian Långsiktig verksamhetsutveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv – En handlingsplan för att förnya arbetsmiljöarbetet (Ds 2001:28) samt Promemorian Arbetsmiljön och utanförskapet en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken (Ds 2008:16) 63 Överväganden och förslag SOU 2009:97 med arbetsmiljön och förbättra den ska därmed ökas. Därigenom kan arbetsmiljöfrågorna lyftas upp och bli viktigare för alla och en var och en bra arbetsmiljö kan om de rätta marknadsförutsättningarna föreligger bli ett konkurrensmedel på olika marknader. Förstärka marknadsmekanismerna Vi har i kapitel 3 redovisat olika marknadsorienterade styrmedel. Vi har också redovisat ekonomiska styrmedel liksom ekonomiska effekter av marknadsorienterade styrmedel där sådana effekter har studerats. Ett gemensamt drag hos dessa styrmedel är att de erbjuder sätt för företag och andra verksamheter att framförallt utåt mot en marknad visa hur t.ex. arbetsmiljöarbetet bedrivs och resultatet av detta arbete. I många fall kan dessa styrmedel också användas för att inåt i verksamheten styra upp och följa arbetet med arbetsmiljö och verksamhetsutveckling. Vår kartläggning och redovisning visar att de redovisade styrmedlen finns tillgängliga och används, men det har ofta varit svårare att kunna se omfattningen av användningen samt vilka motiven för att välja dem har varit. Några undersökningar för att utreda vilka motiven m.m. är har vi inte genomfört och inte heller bedömt vara möjliga att genomföra på ett meningsfullt sätt under utredningsarbetets gång. Det finns siffror på hur många företag m.m. som är arbetsmiljöcertifierade och hur många som har ett CSR-arbete. Det senare är förmodligen det system som omfattas av de flesta globalt sett. Som vi redovisar i avsnitt 3.3 har det beräknats att 2005 hade av de 250 största multinationella företagen publicerade CSR-rapporter. Enligt en annan uppgift finns det nästan 1 000 företag och andra organisationer i över 60 länder som använder sig av redovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative). I är 18 företag medlemmar i som anges som största nätverk för CSR-företag. Arbetsmiljöcertifierade enligt AFS 2001:1 eller OHSAS 18001 är 590 arbetsställen eller 300 verksamheter. Ser vi till samtliga drygt 900 000 företag i (se tankeramen s. 6) är andelen som har valt att använda sig av ett marknadsorienterat styrmedel mycket liten. kan det konstateras att de flesta av dessa styrmedel är relativt nya företeelser och för flera ses en ökad användning. För CSR och Arbetsgivarvarumärken syns ett ökande intresse. Effekterna av det pågående 64 SOU 2009:97 Överväganden och förslag arbetet med standarden för socialt ansvarstagande ISO 26000 kan eventuellt bli att intresset ökar ytterligare. Åtgärder kan emellertid behövas för att ytterligare stimulera eller understödja användandet av sådana styrmedel som bygger på att verksamheterna vill konkurrera med ett väl fungerande arbetsmiljöarbete och en god arbetsmiljö. Vi konstaterar att de av oss redovisade styrmedlen på ett eller annat sätt innehåller det som är en förutsättning för ett väl fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete, dvs. systematik, ett väl definierat förfarande, dokumentation samt ett samband med ledningsfrågorna och ekonomin i verksamheten. Vi gör därför bedömningen att användning och ökad spridning av dessa styrmedel genomgående är positiv för utvecklingen av arbetsmiljön samt för strävan att lyfta arbetsmiljöfrågorna i det allmänna medvetandet och som viktiga verksamhetsfrågor. Vi gör mot den här bakgrunden bedömningen, trots att marknadsorienterade styrmedel i stor utsträckning är privaträttsliga företeelser och i mycket kommersiella produkter, att vissa åtgärder från samhällets/statens sida för att stödja, stimulera och förstärka användningen av dessa styrmedel är motiverade. Staten är redan involverad i certifieringen genom ackrediteringsförfarandet, trots att certifiering på de flesta områden bl.a. arbetsmiljöområdet, är en frivillig verksamhet. Vi har heller inte funnit några konstitutionella hinder mot att föreslå att marknadsorienterade styrmedel skulle kopplas till den offentliga arbetsmiljötillsynen. Vi återkommer i våra förslag i de följande avsnitten till hur vi anser att det allmänna kan stödja, stimulera och förstärka användningen av marknadsorienterade styrmedel. Som vi har berört i bl.a. avsnitt 2.1 är effekterna av marknadsorienterade styrmedel beroende av att det finns en efterfrågan på en god arbetsmiljö. Det är möjligt att det alltför slentrianmässigt har betraktats som en självklarhet att arbetsmiljöfrågorna är högprioriterade av arbetstagarna. Det finns anledning att fundera över om det behövs opinionsbildande och andra medvetandegörande åtgärder för att öka intresset för arbetsmiljön. Konkret kan en sådan efterfrågan uppstå om t.ex. den som söker arbete på arbetsmarknaden väger in arbetsmiljön i sitt arbetssökande och i sitt slutliga val av arbetsgivare, en konsument som ska förvärva en vara eller en tjänst väger in om varan eller tjänsten har framställts av ett företag med god arbetsmiljö eller den som vill lägga ut ett uppdrag tar hänsyn till arbetsmiljön hos uppdragstagaren. I sådana fall kan det bli en marknadseffekt, dvs. ett behov uppstå att visa en positiv 65 Överväganden och förslag SOU 2009:97 bild av verksamhetens arbetsmiljö och arbetsmiljöarbete. Ett marknadsstyrt system skulle också kunna bygga på negativa incitament för dem med dåliga arbetsmiljöer, dvs. att dessa arbetsgivare bestraffas eller utestängs från marknaden. Efterfrågan på en god arbetsmiljö eller annorlunda uttryckt intresset eller incitamenten för att visa eller erbjuda ett gott arbetsmiljöarbete och en god arbetsmiljö är i hög grad beroende av marknaden och då närmast arbetsmarknaden. En brist på arbetskraft skulle kunna öka intresset av marknadsorienterade styrmedel. Den demografiska utvecklingen med allt färre i arbetsför ålder som ska försörja en ökad andel icke yrkesverksamma förväntas i många redovisningar att skapa brist på arbetskraft (se bl.a. tankeramen s. 710). Jämförelser I den allmänna debatten tycks intresset av ökad kvalitet i olika avseenden att öka. Det gäller bl.a. sjuk- och äldrevården där det har inrättats en webbtjänst () som gör det möjligt att jämföra olika vårdgivare för att erhålla en ökad kännedom om skillnader och likheter i vården baserat på offentlig statistik. Inom den kommunala sektorn har kommuner och landsting utvecklat s.k. Öppna jämförelser som innebär att verksamheten inom vissa verksamhetsområden som kommuner, landsting och regioner ansvarar för jämförs vad avser kvalitet, resultat och kostnader. Öppna jämförelser görs inom områdena hälso- och sjukvård, äldreomsorg, grund- och gymnasieskola, trygghet och säkerhet samt folkhälsa. Avsikten är att jämförelserna ska redovisas i årliga rapporter. Vårt förslag om en ny tillsynsmodell och flera av de nu redovisade marknadsorienterade styrmedlen syftar till jämförelser. Intresset från företag och andra att satsa resurser och arbete på marknadsorienterade styrmedel hänger återigen i mycket hög grad på efterfrågan på en god arbetsmiljö, dvs. betalar sig sådana ansträngningar i ökat anseende på marknaden med en åtföljande ökad efterfrågan på företagets produkter eller tjänster. Vi har även under kapitel 3, avsnitt 3.4 Arbetsgivarvarumärken redovisat sätt att göra jämförelser mellan olika verksamheter. Det handlar där om ranking och liknande. SOU 2009:97 Överväganden och förslag Utbud och efterfrågan – hur kan de stimuleras? En ökad efterfrågan kräver förmodligen ökade kunskaper, hos både företag, andra verksamhetsutövare och enskilda personer, om vad arbetsmiljön står för i allmänhet och en ökad medvetenhet om arbetsmiljöns betydelse för såväl hälsa och säkerhet som verksamheten i sig och resultatet i reala och ekonomiska termer.