sou · GXB393 · 2009-12-03 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice beslöt regeringen att bilda ett Arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd. Ordförande i är , professor vid , och rådets sekreterare är , professor vid . , som har sin bas i , har enligt sitt direktiv1 två huvudsakliga uppgifter: att lyfta fram och belysa viktig utvecklingstendenser inom arbetsmiljöområdet att bidra med kunskap som stöd för utformningen av arbetsmiljöpolitiken önskar departementet att få bättre insyn i forskningen om de kopplingar som finns mellan en god arbetsmiljö och ett väl fungerande arbetsliv. Departementet vill öppna upp arbetslivet för grupper som annars har svårt att ta sig in och stanna kvar i arbete, i enlighet med den övergripande idén att alla som vill och kan arbeta ska kunna få göra det. Arbetsmiljöpolitiken ses som ett redskap att nå detta mål. Dessutom framhåller man att en god arbetsmiljö innebär en framgångspotential, exempelvis vad gäller produktivitet och kreativitet. En klok arbetsmiljöpolitik som motsvarar dessa problem och möjligheter i arbetslivet tar hjälp av forskningen. I ingår därför förutom rådets ordförande och sekreterare sex välmeriterade forskare, som även de är politiskt obundna. Forskarna täcker tillsammans in en arbetsmiljökunskap som spänner från skademekanismer i musklerna till nationalekonomiska perspektiv på arbetsmarknaden. Dessutom är företrädare för fyra viktiga arbetslivsaktörer knutna till rådet. 1 Se bilaga. För att nå en större publik ger ut skrifter både i tryckt och elektroniskt format. Skrifterna kan laddas ner från : . Där finns även mera information om rådets uppdrag, om ledamöterna, och om Rådets framträdanden. Rådet kan nås via sin sekreterare, () , Arbets- och miljömedicin, (Rådets ordförande) , , (Rådets sekreterare) , Skolan för teknik och hälsa, KTH, , Sektionen för folkhälsovetenskap, , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) , Verket för innovationssystem () Fler och bättre jobb – en svensk och europeisk and better jobs – a matter of survival to and Stuprör och hängrännor.................................................................... Samhällets och individens livsmål .................................................... Den ekonomiska krisen .................................................................... Hälsoklyftor och rehabiliteringsinsatser ......................................... Den bästa av världar? En fråga om liv eller död................................................................... Det ska särskilt åligga det allmänna ............................................. Mer om detaljerna ............................................................................. The Haves and the Have-nots.......................................................... En ocean av naiv ignorans? Tillgängliga för lösning? Trädtopps- och gräsrotsperspektiven............................................... Historiska perspektiv på inkluderande arbetsliv i ........ Historical perspectives on inclusive working life in .......... Ett inkluderande arbetsliv – vad är det? Förändringar i arbetets krav.............................................................. Arbetsmiljölagstiftning och andra regler ......................................... Behov av statistik............................................................................... Ett längre arbetsliv – arbetsliv och arbetsmarknad för äldre .... Working more years – working life and labour market for Varför ett längre arbetsliv?................................................................ Utvecklingen av antalet personer i olika åldersgrupper och förväntat antal år som pensionär ...................................................... Pensionssystemet och vägar som leder till tidigt utträde från Den arbetsrättsliga lagstiftningen och den äldre arbetskraften...... Utvecklingen av näringsliv, arbetsliv och arbetsplatser och den äldre arbetskraften...................................................................... En arbetsmarknad och ett arbetsliv för äldre arbetskraft ............... Funktionshindrades rätt till arbete – ett område under to Work for the Disabled – an area in rapid change ............. Ett inkluderande arbetsliv................................................................. De funktionshindrade och arbetsmarknaden ur ett rättsligt Funktionshindrades rättigheter – ett framtidsperspektiv............... roll i ett inkluderande arbetsliv................. The role of the Swedish Work Environment Authority in an inclusive working life ........................................................................ uppgift och sektorsansvar för och de handikappolitiska målen........................ Föreskriften om arbetsplatsens utformning och föreskrifterna om arbetsanpassning och rehabilitering........................................... Organisatorisk mångfald – inspirerande innovation eller Organisational diversity – inspiring innovation or the tower of Babel?............................................................................................. Inkluderande arbetsliv och organisatorisk mångfald....................... Attityder, arbetsförmåga, funktionsnedsättning............................. Attityder och utanförskap......................................................... Organisatorisk mångfald – en framgångsfaktor? Kreativitet och erfarenheter ...................................................... Lönsamhet och moral...................................................................... Organisatorisk mångfald – tvingande skäl..................................... Hur kan en organisation förverkliga potentialen i mångfald? Inkluderande arbetsliv för personer med psykisk An inclusive working life for people with mental health Funktionsnedsättning och funktionshinder.................................. Orsaker till psykisk funktionsnedsättning .................................... Typer av funktionsnedsättningar ................................................... Krav på psykisk funktion i arbetslivet ........................................... Hinder för inträde på arbetsmarknaden ........................................ Arbetslivsinriktad rehabilitering och arbetsanpassning................ Mot ett inkluderande arbetsliv ....................................................... Arbetslivsinriktad rehabilitering – att återfå arbetsförmågan genom åtgärder på arbetsplatsen ....................................... Return to work programmes – promoting work ability through interventions at the work place........................................ Rehabilitering på arbetet – en aktuell politisk fråga...................... Vilka insatser görs inom arbetslivsinriktad rehabilitering och vad finns det evidens för? Vad betyder tillämpningen av forskningsresultaten i kostnader – ett räkneexempel......................................................... Insatser kan ge resultat, men kräver kunskap................................ Inkluderande arbetsliv – svensk forskningsfinansiering......... Inclusive working life – Swedish research funding ....................... Svensk forskning om inkluderande arbetsliv................................. Verket för Innovationssystem, ................................. Värdeskapande strategier och hållbara arbetssystem – utgångspunkten för insatser ................................... Fokus för modern arbetslivsforskning – analys .... satsningar på ökad innovationsförmåga och stöd till utveckling av ett inkluderande för arbetsliv och socialvetenskap, FAS .............. FAS uppdrag och verksamhet................................................. Inträdet i arbetslivet – FAS engagemang................................ Villkor i arbetslivet – FAS engagemang ................................. Utträdet ur arbetslivet – FAS engagemang............................ uppdrag och verksamhet ............................................. satsningar med relation till inkluderande arbetsliv.... Kommittédirektiv (Dir. 2008:101)................................................. tankeram Arbetsmiljön och utanförskapet (Ds 2008:16) lyfter särskilt fram två positiva effekter av en god arbetsmiljö: den bidrar till företagens konkurrenskraft genom att främja exempelvis produktivitet, kvalitet, närvaro och kreativitet, och den bidrar till att minska utanförskapet i arbetslivet genom att öppna för flera att kunna få ett jobb trots eventuella brister i arbetsförmåga. Arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådets skrift God arbetsmiljö – en framgångsfaktor? (SoU 2009:47) tog sig an frågan om arbetsmiljöns betydelse för företagens välmående. I denna skrift ägnar sig åt den andra frågan: ett inkluderande arbetsliv, där grupper som har svårt att få tillträde, stanna kvar eller återgå till arbetslivet lyckas bättre med det, och där arbetsmiljön bidragit till denna framgång. Utanförskapets aktuella politiska dignitet framgår bland annat av den om frågan som anordnades i som ett led i EU-ord- förandeskap, och där var representerat. Nödvändigheten av att skapa fler och bättre jobb, både i och i övriga , som kan ge även marginaliserade grupper en plats i arbetslivet poängteras i skriftens inledande kapitel. Kapitlet har, på uppmaning, författats av , riksdagsledamot och arbetsmarknadsministerns särskilda rådgivare i arbetsmiljöfrågor, och vi vill gärna uttrycka vår varma tack för detta bidrag. Nästa kapitel diskuterar frågan om arbetsliv har blivit mindre eller mera inkluderande under de senaste 10–20 åren. Har de ändringar i yrkesstruktur och arbetsinnehåll som skett lett till att det krävs en bättre fysisk och mental arbetskapacitet för att klara dagens jobb, eller är det tvärtom? Med den äldre arbetskraften som exempel ger det efterföljande kapitlet en nationalekonomisk genomgång av effekterna av att ändra arbetsmarknadens villkor och regelsystem för en grupp med risk att drabbas av utanförskap. Även nästa kapitel tar upp samhälleliga perspektiv på ett inkluderande arbetsliv genom att diskutera det juridiska underlag som styr inträde och kvarhållning i arbetslivet av funktionshindrade. Kapitlet har, efter förfrågan från , författats av professor , och vi är mycket tacksamma för denna insats. är en av de myndigheter som har ansvar för att se till att arbetslivet hörsammar förordningar som reglerar funktionshindrades arbetsvillkor. I kapitlet om roll i ett inkluderande arbetsliv förklaras dessa regler, myndighetens tillsynsroll och den informationsinsats som man även ägnar sig åt. I det efterföljande kapitlet är fokus flyttat från samhällsnivån till organisationen. Kapitlet diskuterar organisatorisk mångfald – motsvarigheten till ett inkluderande arbetsliv inom en organisation – som en potentiell framgångsfaktor, men varnar också för att praktisera mångfald utan att vara medveten om att utanförskap kan ha olika anledningar och därför kräva olika motmedel. Kapitlet om personer med psykisk funktionsnedsättning nyanserar bilden av denna grupp som är en av de största och snabbast växande bland de som lätt hamnar i utanförskap. Både på organisations- och individnivå finns en rad områden där förbättringar skulle leda till bättre förutsättningar för denna utsatta grupp att delta i arbetslivet. Snabbt återinträde i arbetslivet för sjukskrivna är en av regeringens märkesfrågor. Kapitlet om rehabilitering på arbetsplatsen går igenom forskningen om hur väl en behandling av fram för allt besvär i rörelseorganen fungerar ifall den ges på patientens arbetsplats, och därmed innebär att hon inte lämnar arbetslivet helt . Främst diskuteras frågan ur den individuella patientens synvinkel, men även i relation till organisationens ekonomiska resultat. Slutkapitlet speglar digniteten av temat Inkluderande arbetsliv i den svenska forskningen genom att de tre största finansiärerna på arbetslivsområdet, försäkring, FAS och , ger sin syn på hur de själva prioriterar området i relation till sina uppdrag. Kapitlet ger även exempel på projekt som forskarna sökt och fått medel för. Genom dessa nio kapitel ger skriften en mångsidig bild av frågor runt det inkluderande arbetslivet, utan att därför ha intentioner om att vara heltäckande. Syftet med skriften är att bidra till den arbetsmarknadspolitiska diskussionen om faktorer på samhälls-, organisations- och individnivå som bestämmer graden av utanförskap, synen på utanförskap, viljan att åtgärda utanförskap och möjligheterna att lyckas med detta. Varje kapitel ger uttryck för de enskilda författarnas egna åsikter och är inte Arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådets sanktionerade ståndpunkt i dessa frågor. Fler och bättre jobb – en svensk och europeisk överlevnadsfråga! Två av grundpelarna i är fler jobb och bättre jobb. Betoningen i vårt land ligger på det förstnämnda målet. Detta är naturligt, eftersom den del av arbetskraften som står utan arbete, dvs. i utanförskap, uppgår till 846 000 helårsekvivalenter, en uppgång med 68 000 sedan föregående år. Man försöker få fart på hjulen och därmed nyanställandet genom en lång rad samordnade åtgärder, varav de viktigaste är statliga kreditgarantier och sänkt styrränta, massiva utbildningsinsatser och stöd till småföretagande, främjande av socialt företagande och coacher till arbetssökande. Fler jobb är en nödvändig förutsättning för ett arbetsliv som är mer inkluderande än dagens: alla som vill och kan arbeta ska få göra det, allt efter förmåga och förutsättningar. Yngre och äldre. Kvinnor och män. Utrikes och inrikes födda. Människor med och utan funktionshinder. Nyblivna arbetslösa och människor långt borta från arbetslivet. Ett minskat utanförskap kan ge människor tillbaka något som ger mål och mening, identitet och självkänsla, kamrater, vänner och materiella förmåner. Och ge dagen, veckan, året och livet struktur och innehåll. Att skapa arbeten är viktigt men räcker inte. Om vi förmedlar, utbildar eller coachar till jobb som gör människor sjuka – psykiskt och/eller kroppsligt – kan ett inkluderande arbetsliv faktiskt leda till en större utslagning och inte till färre utan faktiskt fler i utanförskap. Alltså måste vi sträva efter såväl ett inkluderande arbetsliv (dvs. fler jobb) som ett hållbart arbetsliv (dvs. Fler och bättre jobb – en svensk och europeisk överlevnadsfråga! som dessutom inte strider mot mänskliga behov utan faktiskt tillfredsställer dessa – ett livsvänligt arbetsliv. Vägen till ett sådant kan försvåras av flera aktuella trender, nämligen ökad otrygghet i anställningen, en åldrande arbetskraft, arbetslivets intensifiering, växande känslomässiga krav på arbetstagarna och svårigheter att få livspusslet att gå ihop. Forskning bland annat om detta bör bedrivas vid de tre centra för arbetslivsforskning (i , och ) som för arbetsliv och socialvetenskap inrättat. Men ett framgångsrikt och friskt arbetsliv förutsätter också en satsning på utbildning i ledarskap och arbetsmiljö vid tekniska och ekonomiska fakulteter. Då kan få en generation av chefer som inte bara lärt sig att undvika det hälsoskadliga i arbetslivet utan också förstår att främja det livsvänliga. and better jobs – a matter of survival to and Europe! Two of the basic components of the are more jobs and better jobs. The emphasis in is on the former goal. This is not surprising, since the number of presently unemployed people in the Swedish labor force amounts to 846 000 full-year equivalents, an increase by 68 000 since last year. Political initiatives to speed up economy and recruit those otherwise excluded, comprise government loans, reduced interest rates, massive educational and training programs, support to small enterprises, promotion of enterprises with a social emphasis, and coaches for jobseekers. jobs are a necessary requirement for a working life to become more inclusive than it is to-day. All people being willing and able to maintain a job should be allowed to do so, based on their abilities and living conditions. Both young and old. Men and women. Foreigners and native born. People with and without disabilities. Newly unemployed and long-term absent. Increased inclusion can restore the identity and self-respect of people, give goal and meaning to their lives, provide friends and acquaintances, and lead to tangible assets. It also gives the day, week, year and life structure and contents. Fler och bättre jobb – en svensk och europeisk överlevnadsfråga! Creating jobs is essential, however not sufficient. If we train and coach people to take jobs that are harmful, mentally and/or physically, an inclusive working life can lead to more exclusion in the long run, and to more people on sick leave or in premature retirement. Thus, we must strive for a working life that is both inclusive (i.e., more jobs) and sustainable (i.e., better jobs), and which offers conditions of work that satisfy human needs – jobs that are friendly to life. Several current trends may obstruct the road to this combined goal: an increasing employment insecurity, an ageing work force, work intensification, increasing emotional demands on the workers, and difficulty making ends meet in the puzzle of our lives. We need more research to support this endeavour, part of which could be conducted in the three centers for working life research (in , and , ) that were recently established by . But a successful and healthy working life also requires an investment in compulsory basic training in leadership and work environmental issues at technical and economical universities. If we succeed, we will get a generation of managers who know not only how to avoid threats to health in working life but also how to promote salutogenic and life-friendly factors. Mina i forskarsamhället och efterföljande i Riksdag har lärt mig att ett utbrett stuprörstänkande, råder och att vi är i ett skriande behov av hängrännetänkande, eller med ett finare ord ett systemtänkande. Likaså råder en oförmåga att överbrygga klyftan mellan tillgängligt vetande och politiska beslut, och mellan beslutens intentioner och deras faktiska tillämpning. Låt mig ta arbetslivsfrågorna som ett illustrationsexempel. Två av grundpelarna i är: Fler och bättre jobb. Fler jobb betyder ett inkluderande arbetsliv – inkluderande för alla som kan och vill arbeta och är i arbetsför ålder. För yngre såväl som för äldre. För kvinnor som för män. Fler och bättre jobb – en svensk och europeisk överlevnadsfråga! såväl som för inrikes. För mer generellt anställningsbara som för mer betingat arbetsföra. Bättre jobb betyder ett arbetsliv som främjar såväl hälsan som verkningsgraden i arbetsinsatsen, och därmed produktiviteten. Arbetarskyddet har länge varit ensidigt inriktat på att förebygga och begränsa ohälsa och olycksfall, alltså det negativa. Det har i första hand haft inriktning på att förebygga, motverka och vid behov straffbelägga det dåliga. Inte på att främja och belöna det goda, det livsvänliga, det kreativa och produktiva arbetslivet. Stuprörstänkandet i vårt land grundlades av rikskansler . Den tidens samhällsbygge var förhållandevis enkelt. För att det skulle fungera någorlunda acceptabelt inrättades ett antal stuprör. Dessa har utvecklats och blivit alltmer styrande för tanke och handlande på nästan alla av livets områden. Vårt regeringskansli har 12 departement med totalt 22 statsråd. Vår riksdag har 15 utskott med var sitt mycket sakkunniga kansli. I skrivande stund utgörs regeringsunderlaget av de fyra allianspartierna. Deras långtifrån alltid identiska värderingar och praktiska förslag vägs samman i statsrådsberedningens samordningskansli. Men ministrar från olika partier, eller t.o.m. samma parti, drar ofta åt olika håll. Alla konkurrerar om en begränsad budget, vars tak inte får överskridas. Utskotten hanterar propositionerna från sina statsråd och dessutom 3 800 Riksdagsmotioner med drygt 7 000 yrkanden – av vilka avslås. Det politiska beslutsfattandet är med andra ord mycket fragmenterat. Man kanske syftar till att bygga en katedral, men ofta blir det bara en hög tegelstenar. Inte ens oftast. Men alltför ofta. Och oavsett riksdagsmajoritetens sammansättning. Alliansregeringens politiska huvudmålsättning är jobb åt alla i arbetsför ålder. Alla som kan och vill arbeta ska få arbeta, i de uppgifter och i den omfattning deras hälsa och övriga förhållanden tillåter. Om man inte har ett arbete utan är bidragsförsörjd är man i ett utanförskap. Utanförskapet är en tung börda för den berörda individen. Den kan skada hälsan och välbefinnandet. Den kostar gigantiska belopp. Och den gör att välfärden blir allt svårare att Fler och bättre jobb – en svensk och europeisk överlevnadsfråga! finansiera, eftersom skatteunderlaget krymper – färre betalar skatt. Om utanförskapet varar alltför länge blir det mycket svårt att bryta. Det blir mycket svårt att återföra individen från utanförskap till arbetsliv. När detta skrivs är utanförskapet stort och växande. Det omfattar 846 000 helårsekvivalenter. Två halvtidspensionärer utgör tillsammans en helårsekvivalent. Antalet av utanförskapet berörda personer är alltså betydligt större än antalet helårsekvivalenter. Av det sagda följer att vi har ett väldigt stort behov av fler jobb. Men just nu ökar utanförskapet med cirka 68 000 , efter att tidigare faktiskt ha minskat, åtminstone delvis på grund av regeringens kraftfulla satsning på arbetslinjen. Men ökar det som sagt och kommer sannolikt att fortsätta öka in , och kanske nästnästa. Samhällets och individens livsmål Ett grundläggande fråga som ofta förblir obesvarad är – vad är det för liv vi vill leva? Vad är det för ett samhälle vi vill bygga? Vad är det för framtid vi strävar efter för våra barn, barnbarn och deras efterkommande? Är det största möjliga välstånd, och detta till varje pris? Är det jämlikast möjliga fördelning i befolkningen (, , jordens), och även detta till varje pris? Är det jämställdhet till varje pris, eller frihet, eller trygghet, eller välbefinnande? Den brittiske filosofen föreslog största möjliga lycka för största möjliga antal människor. Enligt sångtexten bär ju Internationalen lycka åt alla (vilket på goda grunder ifrågasatts). Och den amerikanska framhåller särskilt rätten till liv, frihet och strävan efter lycka Men hur hanterar man denna strävan politiskt? Man kan ju som politiker inte lova en låt säga 15-procentig höjning av lyckonivån under nästa mandatperiod. Däremot kan man lova en 15-procentig höjning av flera av lyckans psykosociala och socioekonomiska bestämningsfaktorer. T.ex. att alla som kan och vill arbeta också får arbeta. Att dessa arbeten är livsvänliga, alltså främjar hälsa, välbefinnande, utveckling – och inte motverkar detta. Det statliga brittiska programarbetet Mental Capital and Wellbeing som utvecklats av 400 forskare ger ett bra Fler och bättre jobb – en svensk och europeisk överlevnadsfråga! underlag till tänkandet både för arbetslivet och för andra livsområden. Dess grundantagande är att vi alla föds med ett visst mentalt kapital, som våra föräldrar givit oss på genetisk väg. Detta kapital växer om vi får en trygg, stimulerande och kärleksfull uppväxt. Det minskar om vi råkar ut för sjukdom, blir mobbade, hamnar i utanförskap. En av målsättningarna i programmet är att främja en positiv kapitalutveckling från vaggan till graven. En annan, lika viktig, är att möjliggöra att vi verkligen tillåts förverkliga och nyttiggöra vårt faktiska kapital. Hos väldigt många ligger kapitalet som vore det instängt i ett bankvalv, otillgängligt både för oss själva och för omvärlden. Eller som den överlägset största delen av ett flytande : den som är dold under vattenytan.