sou · GXB354 · 2009-06-17 00:00:00 — Regeringen uppmärksammade i skrivelsen om uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) problemet med de stora klövviltstammarna och behovet av att hålla dessa på en acceptabel nivå, såväl från produktionssom naturvårdsynpunkt. I betänkande Mervärdesskog (SOU 2006:81) som överlämnades uttalades att samhället inte kan acceptera att en önskan om en tät viltstam leder till att betydande virkesvärden förstörs. Betänkandet innehåller inga förslag i denna del, men utredningen konstaterar att en bättre balans mellan dessa intressen måste åstadkommas. Enligt utredningen bedömer Skogforsk värdeförlusterna i skogen vid en tioårig skadeexponering till enbart i tallungskog vid en skadenivå på 5– . Vid en skadenivå på 2–bedöms värdeförlusterna till . En bättre balans kan enligt utredningen endast uppnås om vinterstammen av älg reduceras. Det är markägaren som har jakträtten och därmed också ett huvudansvar för att älgstammen hålls på en rimlig nivå. Det är enligt utredningen fullt möjligt att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk och ha goda jaktbara stammar av älg. , , , , , , , , , , , SÅGAB, och Såg i Syd har till regeringen överlämnat ett gemensamt utarbetat ramförslag till en ny förvaltningsmodell för älg med syfte att få till stånd en populationsekologiskt baserad lokal förvaltning, förenklad administration och enhetliga produktionsanpassade jaktregler för en god älgstam i långsiktig balans med betesresurserna. Förslaget innebär kortfattat att nuvarande älgjaktsområden slopas och att i stället delar in länet i älgförvaltningsområden på minst 50 000 ha baserade på älgens rörelser och vandringsbenägenhet. För varje område bildas en samrådsgrupp som utarbetar en förvaltningsplan, grundad på insamlade data om bl.a. älgstammens storlek och älgskadesituationen samt fastställer avskjutningsmål. Förslagsställarna har hemställt att ett konkret förslag till reglering utarbetas inom ramen för den föreslagna förvaltningsmodellen. Mot bakgrund av ramförslaget beslöt den dåvarande regeringen att tillkalla en särskild utredare för att analysera den nuvarande älgförvaltningen (dir. 2005:142). Regeringen konstaterade i direktiven att älgjakten sker i fem olika typer av älgjaktsområden. Det nuvarande älgjaktssystemet med A- och B-områden tillkom 1987. Det råder delade meningar om älgstammens kvalitet i delar av landet och från främst skogsnäringen har det framförts farhågor för de skogsskador som älgen orsakar. Regeringen gjorde mot den bakgrunden bedömningen att det fanns skäl att se över älgförvaltningen med syfte att åstadkomma en livskraftig älgstam av hög kvalitet i långsiktig balans med betesresurserna. Den särskilde utredaren skulle enligt direktiven sammanfattningsvis lämna ett förslag som bygger på en förvaltningsmodell som är anpassad till älgstammens lokala ekologiska förutsättningar. Målet ska vara en livskraftig älgstam av hög kvalitet där stammen på lång sikt är i balans med betesresurserna och älgstammens storlek genom lämplig avskjutning är anpassad till betestillgången, de areella näringarna och trafiksäkerheten. En enkel, rättssäker och kostnadseffektiv administration ska eftersträvas. Förslag skulle lämnas på nödvändiga författningsändringar. Utredaren lämnade betänkandet En bättre viltförvaltning med inriktning på älg (SOU 2007:63). Utredaren föreslår sammanfattningsvis att ska dela in all jaktbar mark för älg i viltförvaltningsområden vars gränser bestäms av naturliga barriärer för viltet. Områdena kommer att variera i storlek men ska i huvudsak kunna förvalta en egen älgstam. För viltförvaltningsområdet ska finnas en styrelse med företrädare för markägare och jägare och som utses av . Länsstyrelsernas nuvarande licenstilldelning av älg upphör och avskjutningen bestäms av viltförvaltningsområdet genom fastställelse av en avskjutningsplan för området. Älgavgifterna tas bort och ersätts med en höjning av viltvårdsavgiften med . Regeringen fördelar medel ur viltvårdsfonden till länsstyrelserna för deras och viltförvaltningsområdenas administration. förslås få i uppdrag att utveckla nuvarande metod för älgbetesinventering, den s.k. ÄBIN-metoden, så att den kan användas över hela landet och inte är beroende av en viss areal tallungskog. Slutligen har lämnats förslag till ändringar i jaktlagen (1987:259), jaktförordningen (1987:905) och till en ny lag om viltförvaltningsområden för älg (dnr Jo2007/2658). Betänkandet har inte remissbehandlats. Utredningen om de stora rovdjuren har i betänkandet Rovdjuren och deras förvaltning (SOU 2007:89) tagit upp frågan om det ökande rovdjursantalets uttag av älg och dess inverkan på den framtida älgförvaltningen. Utredningen anser att hänsynen till björnens och vargens uttag av älg måste vägas in i den framtida älgförvaltningen. Genom förslagen i betänkandet En bättre viltförvaltning med inriktning på älg, som grundar sig på det ovan redovisade ramförslaget, har lagts fram förslag till en framtida älgförvaltning. har i sitt betänkande Mervärdesskog inte lämnat något förslag till åtgärder mot älgbetesskadorna, men har redovisat ett omfattande material om positiva och negativa effekter av de svenska klövviltstammarna i skogliga sammanhang. I betänkandet förs också ett längre resonemang om avvägningen mellan målen för viltförvaltnings- och skogspolitiken. Utredningen om de stora rovdjuren har tagit upp frågor om de ökande rovdjursstammarnas och dess inverkan på den framtida älgförvaltningen. Sammantaget leder detta till att ytterligare överväganden av den framtida älgförvaltningen bör ske. En särskild utredare ska se över den nuvarande älgförvaltningen och vid behov lämna förslag till en ny förvaltningsmodell. En grund för övervägandena ska vara förslagen i de nämnda betänkandena. Utredaren ska dock även överväga om det genom ett bättre underlag inför jaktbesluten eller genom andra mindre genomgripande förändringar av dagens älgförvaltningssystem än vad som tidigare föreslagits är möjligt att ändå nå målet om en balanserad älgstam. Förslaget ska syfta till en ekosystembaserad lokal förvaltning som ska vara anpassad till såväl den lokala älgstammens demografiska processer som de lokala ekologiska förutsättningarna. Målet ska vara en produktionsanpassad älgjakt med en livskraftig älgstam av hög kvalitet i långsiktig balans med betesresurserna och rovdjursstammarna. Statistiken över förra årets älgavskjutning visar att av de älgar som beslutat får fällas på A-områ- dena också fälls. Utredaren ska analysera hur nuvarande samråd om älgjakten på A-områdena fungerar och lämna förslag till eventuella Som grund för tilldelning av älg finns inventeringar av olika slag, ofta utförda av jägarna själva. Utredaren ska överväga om det finns behov av ett mer formaliserat system för älginventeringar och vid behov lämna förslag till förändringar. Utredaren ska vidare analysera hur incitamenten för avskjutning förändras genom förslag till ny förvaltningsmodell och om förändrade incitament leder till en samhällsekonomiskt bättre avvägd nivå på avskjutningen. Den rätt som enligt 25 § rennäringslagen (1971:437) tillkommer en medlem i en sameby att jaga ska beaktas. En enkel, rättssäker och kostnadseffektiv administration ska eftersträvas. En konsekvensbedömning ska göras för samtliga förslag. För förslag som har statsfinansiella konsekvenser ska utredaren föreslå finansiering. Behovet av kontroll och uppföljning av att uppsatta mål uppnås ska bedömas. Utredaren ska analysera tidigare författningsförslag och lämna de förslag på författningsändringar som kan motiveras av de förslag som lämnas. Utredningsarbetet ska genomföras med utgångspunkt i övervägandena i betänkandena Mervärdesskog (SOU 2006:81) och En bättre viltförvaltning med inriktning på älg (SOU 2007:63), Rovdjuren och deras förvaltning (SOU 2007:89), det ovan redovisade ramförslaget och efter samråd med berörda myndigheter, organisationer och andra intressen. Utredaren ska redovisa uppdraget . 12–Länsstyrelsernas jaktkonferens, 17–Svenska Jägareförbundets jaktvårdskonsulentdagar (, , , , , , , , ) (, , , , Per , ) ), LRF (, SLU i (, , Utredningen om en bättre älgförvaltning Utredningen om en bättre älgförvaltning, särskild utredare är landshövding , har fått i uppdrag att se över den nuvarande älgförvaltningen och vid behov lämna förslag till en ny förvaltningsmodell (dir. 2008:63). Målet är en produktionsanpassad älgjakt med en livskraftig älgstam av hög kvalitet i långsiktig balans med betesresurserna och rovdjursstammarna. Utredningen ska som grund för övervägandena ha förslagen i betänkandena En bättre viltförvaltning med inriktning på älg (SOU 2007:63) och Mervärdesskog (SOU 2006:81) men ska också överväga om det genom ett bättre underlag inför jaktbesluten eller genom andra mindre genomgripande förändringar av dagens älgförvaltningssystem än vad som tidigare föreslagits är möjligt att ändå nå målet om en balanserad älgstam. Utredningens förslag ska syfta till en ekosystembaserad lokal förvaltning som ska vara anpassad till såväl den lokala älgstammens demografiska processer som de lokala ekologiska förutsättningarna. I uppdraget ingår att analysera hur nuvarande samråd om älgjakten på A-områdena fungerar och lämna förslag till eventuella förändringar och överväga om det finns behov av ett mer formaliserat system för älginventeringar och vid behov lämna förslag till förändringar. Utredningen ska också analysera hur incitamenten för avskjutning förändras genom förslag till ny förvaltningsmodell och om förändrade incitament leder till en samhällsekonomiskt bättre avvägd nivå på avskjutningen. En enkel, rättssäker och kostnadseffektiv administration ska eftersträvas och betänkandet ska innehålla en konsekvensbedömning och förslag om finansiering. Behovet av kontroll och uppföljning av att uppsatta mål uppnås ska också bedömas. En viktig del i uppdraget är att undersöka hur administrationen fungerar och utredningen har därför ställt samman ett antal frågor i syfte att belysa systemet med licensområden och uppdrag inom jaktadministrationen. Vi vore tacksamma för svar via mejl till . 1)Hur många årsarbetskrafter arbetar med älgförvaltningsfrågor vid ? Vilken enhet inom är de knutna till? Har handläggarna av älgförvaltningsfrågor även andra uppgifter vid och i så fall vilka? 2)Har tillgång till personal med särskild kompetens avseende viltbiologiska frågor? Vilken utbildning har dessa? Vilken kompetens eller andra sakområden inom , förutom handläggare av älgförvaltningsfrågor deltar vid beredningen inför beslut i älgjaktsfrågor? 3)Hur många av-, ny- och omregistreringar har genomfört inför de senaste tre senaste jaktårens älgjakt? 4)På vilka grunder har B-licenser meddelats under 2005-2008, p.g.a. att jakträttshavaren sökt men vägrats anslutning av marken till angränsande licensområden, att samtliga angränsande licensområden tillstyrkt en registrering, att jägare i jaktlaget inte kunnat beredas plats i ny jaktgemenskap, att en äldre jakträttshavare inte vill ingå i och inte har deltagit i någon jaktsamverkan eller att praktiska möjligheter att få mark ansluten till angränsande licensområden har saknats? 5)Hur fungerar älgskötselområdena inom länet – mycket bra, bra, mindre bra eller dåligt? Hur arbetar med uppföljning av de älgskötselplaner som de upprättar och ger in till ? Vilka åtgärder vidtas om man noterar avvikelser från planen? 6)Hur fungerar den samrådsverksamhet som administrerar i länet – mycket bra, bra, mindre bra eller dåligt? Sker någon samverkan med älgskötselområdena inom ramen för samrådsverksamheten? 7)Finns det en arbetsordning/policy för viltvårdsnämnderna utöver den som finns i föreskrifter? Hur används arbetsordningen och är den ändamålsenlig eller finns det behov av ytterligare föreskrifter? Vilken rollfördelning finns mellan viltvårdsnämnden och rovdjursgruppen i län som har båda dessa organ? Vilken kompetens finns i viltvårdsnämnden? Har ordföranden kunskaper om viltvård? 8)Hur fungerar samrådet mellan viltvårdsnämnden och – mycket bra, bra, mindre bra eller dåligt? Hur är överensstämmelsen mellan viltvårdsnämndens rekommendation när det gäller älgjaktsfrågor och beslut? 9)Är beslutsunderlag tillfyllest när det gäller uppgifter om älgstammen, skogen och övrigt – vem framstället det och håller det tillräckligt hög kvalitet? Beaktas älgskötselområdenas planer vid tilldelningsbesluten? På vilket sätt tar man vid sådana beslut hänsyn till jakten på kalv utan licens? 10)Enligt vilka grunder bestämmer älgavgiften (fällavgiften)? 11)Hur stor var älgvårdsfonden per ? Hur stora har intäkterna varit 2005-2007? Vilka uttag har gjorts och vad har medlen använts till? Om har betalat för inventering i vilken regi har den utförts? 12)Har jakttiden för älg legat fast eller har beslutat om förändringar? Hur ofta har det i så fall skett och vilka typer av licensområden har besluten avsett? 13)Hur många viltvårdsområden finns registrerade inom länet och vilka arealer omfattar de? 14)Hur fungerar de viltvårdsområden som finns inom länet – mycket bra, bra, mindre bra eller dåligt? Tack på förhand! Utredningen om en bättre älgförvaltning Utredningen om en bättre älgförvaltning, särskild utredare är landshövding , har fått i uppdrag att se över den nuvarande älgförvaltningen och vid behov lämna förslag till en ny förvaltningsmodell (dir. 2008:63). Målet är en produktionsanpassad älgjakt med en livskraftig älgstam av hög kvalitet i långsiktig balans med betesresurserna och rovdjursstammarna. Utredningen ska som grund för övervägandena ha förslagen i betänkandena En bättre viltförvaltning med inriktning på älg (SOU 2007:63) och Mervärdesskog (SOU 2006:81) men ska också överväga om det genom ett bättre underlag inför jaktbesluten eller genom andra mindre genomgripande förändringar av dagens älgförvaltningssystem än vad som tidigare föreslagits är möjligt att ändå nå målet om en balanserad älgstam. Utredningens förslag ska syfta till en ekosystembaserad lokal förvaltning som ska vara anpassad till såväl den lokala älgstammens demografiska processer som de lokala ekologiska förutsättningarna. I uppdraget ingår att analysera hur nuvarande samråd om älgjakten på A-områdena fungerar och lämna förslag till eventuella för- ändringar och överväga om det finns behov av ett mer formaliserat system för älginventeringar och vid behov lämna förslag till förändringar. Utredningen ska också analysera hur incitamenten för avskjutning förändras genom förslag till ny förvaltningsmodell och om förändrade incitament leder till en samhällsekonomiskt bättre avvägd nivå på avskjutningen. En enkel, rättssäker och kostnadseffektiv administration ska eftersträvas och betänkandet ska innehålla en konsekvensbedömning och förslag om finansiering. Behovet av kontroll och uppföljning av att uppsatta mål uppnås ska också bedömas. En viktig del i uppdraget är att undersöka hur administrationen fungerar och utredningen har därför ställt samman ett antal frågor i syfte att belysa dagens system där viltvårdsnämnden är rådgivande till . Vi vore tacksamma för svar via mejl till . 1)Finns det en arbetsordning/policy för viltvårdsnämnden utöver den som finns i föreskrifter? 2)Hur många sammanträden har viltvårdsnämnden ? Vilken roll har nämndens sekreterare? Representerar sekreteraren jägar-, skogsbruks-, markägar- eller andra intressen som finns med i nämnden? Vem tar fram de underlag som presenteras och tillställs ledamöterna dessa innan sammanträdena? 3)Hur fungerar den samrådsverksamheten som administrerar i länet – mycket bra, bra, mindre bra eller dåligt? 4)Hur fungerar älgskötselområdena inom länet – mycket bra, bra, mindre bra eller dåligt? någon uppföljning av älgskötselplaner? Vilka åtgärder vidtas i så fall om man noterar avvikelser från planen? 5)På vilket sätt beaktas älgskötselområdenas planer för avskjutning när rekommendationen avseende tilldelning av licenser beslutas av nämnden? På vilket sätt tar man vid sådana beslut hänsyn till jakten på kalv utan licens? 6)Hur fungerar samrådet mellan nämnden och – mycket bra, bra, mindre bra eller dåligt? Hur är överensstämmelsen mellan viltvårdsnämndens rekommendation när det gäller älgjaktsfrågor och beslut? 7)på något sätt när ska bestämma älgavgiften (fällavgiften)? när det gäller frågor om användning av medel ur älgvårdsfonden? Om medel används för inventering som är avsedd att användas om underlag inför beslut om tilldelning har viltvårdsnämnden lämnat synpunkter på vilket sätt inventeringen genomförs och i vilken regi den utförs? 8)Har förändringar gjorts avseende jakttiden för älg? Hur ofta har det i så fall skett och vilka typer av licensområden har besluten avsett? lämnat synpunkter i frågan? 9)Vilken rollfördelning finns mellan viltvårdsnämnden och rovdjursgruppen i län som har båda dessa organ? 10)Hur fungerar de viltvårdsområden som finns inom länet? Tack på förhand! Fällavgifter för älg /2009 Avgift i kronor per fälld vuxen älg Dokumentet ska tjäna som en plan för älgförvaltningsområdet, som antas medge vård av en i huvudsak egen älgstam. Det ska beakta samtliga regionala intressen som kan påverkas av en älgstam liksom sådant som har inverkan på densamma. Förvaltningsarbetet ska bygga på en miniminivå av grunddata (vad och på vilket sätt det ska samlas in bestäms nationellt) av god kvalitet. Målet med älgförvaltningen inom området är att eftersträva en balans över tiden mellan en väl sammansatt, produktiv älgstam och tillräckligt många oskadade träd när ungskogen passerat älgbeteshöjd. Kvantitativa mål sätts med utgångspunkt från faktabaserad kunskap och förslag tas fram av älgförvaltningsgruppen. Älgstammens storlek ska balanseras mot fodertillgång, de areella näringarna, biologisk mångfald, värdet av jakt, rekreation och turism, trafiksäkerheten och rovdjursstammarna. Registrerad älgjaktsareal för älgförvaltningsområdet, belägenhet, karta Beskrivning av området (inkl. naturliga avgränsningar) Beslutsunderlag (inventeringar m.m., inkluderar historik) Avskjutning (kön, kalv, fjoling, äldre, datum, plats) – rapporteras löpande under jakten direkt in i det gemensamma datasystemet Älgobs (rapporteras för alla områden över viss storlek) Skadesituation (tallungskog m.m.), trädbildning lövträd Foderproducerande areal (inkl. prognos för kommande ) Information om förekomst av andra hjortdjur Viltolyckor, rovdjursförekomst m.m. Mål för älgstammen - analys och slutsatser Mål för älgstammens storlek sätts med utgångspunkt från bästa möjliga kunskap om älgstammens storlek i förhållande till aktuell skadesituation m.m. Såväl mål för älgstammens storlek som önskvärt mål för skogen ska uttryckas i mätbara tal. Med kännedom om aktuell älgstam beräknas den avskjutning som kommande jaktsäsong krävs för att nå målet för älgstammens storlek. Detta avskjutningsmål uttrycks av älgförvaltningsområdet i antal älgar som bör fällas och fördelas på ko, tjur, kalv, samt fördelas om möjligt geografiskt inom området 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?