sou · GXB319 · 2009-02-24 00:00:00 — Handläggaren på Migrationsver- ket i menade att: Hade det funnits platser i många av de kommuner som ligger runt omkring tror jag att vi hade fått iväg många fler, framförallt barn- familjerna i mycket större utsträckning. (Intervju, ) får i regel tag på bostäder på avflyttningssorter som den infödda befolkningen har lämnat för att det inte finns till- räckligt med arbetstillfällen. Handläggaren på i hävdade att: I anläggningsboende har en asylsökande trygghet i boendet men de har ofta små möjligheter till sysselsättning vilket skapar otrygghet och en isolerad tillvaro. (Intervju, ) Hon hävdade vidare att det är ett stort problem att ABO är koncentrerat till platser där det inte finns någon arbetsmarknad eftersom de allra flesta asylsökande prioriterar möjligheten till arbete. Handläggaren på i tog upp fördelen med att komma till ett nätverk när det gäller att komma in på arbetsmarknaden. I noterar man att många asylsökande får sysselsättning och praktik via kontakter i det egna nätverket. Handläggaren på i hävdade även att beslutet att flytta från släkt och vänner i EBO-kommunen är svårt för många asylsökande eftersom det är den enda tryggheten de har i sin nya tillvaro. De möjliga anläggningsboendena ligger i regel så långt bort att det blir dyrt att åka och hälsa på släkt i exempelvis och särskilt kännbart för dem som bara har dagersätt- ningen att leva på. Handläggaren i tar upp samma sak: Problemet är att folk backar ut när vi säger eller för att det blir för långt bort känner de. Det är därför de backar ut och rent logiskt vill folk hålla sig där saker händer så att säga och det är härifrån och ner till . (Intervju, ) Själva typen av boende på anläggning kan påminna om flykting- läger, vilket i tidigare rapporter tagits upp som en anledning till varför asylsökanden väljer bort ABO. Handläggaren på Migra- tionsverket i bekräftade den bilden och sa att: En förläggning är ofta negativt laddad och har en asylsökande kommit via flyktingläger så har han eller hon den bilden med sig. (Intervju, ) Alla handläggare på som har intervjuats för rapporten upplever att det är många asylsökande, speciellt barn- familjer, som när de bott inneboende kommer fram till att boendet inte fungerar och då vänder sig till sina handläggare för att få hjälp att flytta. De är också överens om att fler troligtvis skulle flytta om kunde ge ett konkret förslag på anlägg- ningsboende, om anläggningsboenden låg närmare EBO-kommu- nen eller om de asylsökande inte behövde dela lägenhet eller rum med okända personer. EBO-systemet bygger på individens rätt att fritt välja var han eller hon vill bo. I flera intervjuer ifrågasätter informanterna om en asyl- sökande har de olika valmöjligheterna klara för sig. Många tog också upp det faktum att alternativet till EBO, d.v.s. ABO, måste bli bättre. Flera kommuner har fört fram åsikten att många fler asylsökande skulle göra ett annat val om de matchades mot en arbetsmarknad och inte bara mot lediga bostäder. I tog samordnaren upp att hon tycker att: Incitamenten som gör att människor tar rationella och bra beslut för sig själva måste stärkas när det kommer till (asylsökandes och nyan- lända flyktingars) val av boendeort. (Intervju, flyktingintroduktion ) Hon poängterar att hon inte tror på att tvinga människor att bo på en plats men att det handlar om att hjälpa människor att se det positiva och rationella i de andra alternativ som erbjuds men för det krävs mer arbete och större resurser. EBO och effekter på integration I följande avsnitt studeras integrationen av individer som har fått uppehållstillstånd i och som har haft ett anläggningsboende eller ett eget boende . Syftet med analysen är att undersöka om valet av boendeform har haft en positiv eller negativ effekt på individens boende- och arbetsmark- nadsintegration. Mer exakt undersöks skillnader mellan att ha bott i respektive ABO och vilken effekt detta val har haft på följande integrationsindikatorer: 1.Förvärvad bostadsrätt eller eget hem Analysen baseras på uppgifter för från STATIV, en indi- viddatabas över alla personer folkbokförda i som förvaltas av . Denna databas är baserad på data från en del andra register och innehåller demografiska uppgif- ter (ålder, kön, civilstånd och antal barn), socioekonomiska uppgifter (utbildning, sysselsättning och arbetsinkomst), geogra- fiska uppgifter (personens boendekommun) samt en del specifika uppgifter om invandrade individer såsom året för uppehållstill- stånd, födelseland och medborgarskapsland, grund för bosättning och flyktingkategori. Uppgiften om grund för bosättning och flyktingkategori har erhållits från . Ur denna databas har för denna rapport gjorts ett urval av alla invandrade individer i åldern 20–som invandrat till senare än 1996. Här studeras således endast invandrare som har varit i . Den befolkning vi studerar består av samman- lagt 336 102 personer. Skillnaderna mellan att ha varit ABO eller EBO för de olika indikatorerna redovisas i enkla korstabeller. För att mer ingående analysera de tre första indikatorerna används logis- tiska regressioner. Med denna metod beräknas effekter av flera olika variabler på oddset att en individ till exempel har förvärvat ett eget hem jämfört med att inte ha ett eget hem. Att regressionsmetoden är logistisk innebär att den beroende variabeln, att ha ett eget hem, bara kan anta två värden: 0 (=nej) eller 1 (=ja). De förklarande variablerna är gruppindelade (t.ex. efter högsta utbildningsnivå).16 I analysen av den sista indikatorn relativ arbetsinkomst används en vanlig linjär multipel regressionsanalys. Med denna metod beräknas de effekter som olika faktorer (variabler) har på en indi- vids relativa arbetsinkomst. Variablerna i de redovisade regressionerna är kopplade till indi- viden själv. Åldersvariabeln är kategorisk 20–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64 och 65–74 i de första tre och kontinuerlig 20–64 (mäts i åldersår) i den sista regressionen. Variabeln ålder i kvadrat är beräknad utifrån åldersvariabeln. Variabeln kön anger om personen ifråga är man eller kvinna. Civilståndsvariabeln är kategorisk i de tre första regressionerna och indelad i klasserna ogift, gift/samboende, frånskild och änka/änkling. I regressionen om relativ arbetsinkomst är denna variabel indelad i klasserna ogift och någonsin gift (dvs. inklusive frånskilda och änkor/änklingar). Vari- abeln antal barn anger om individen ifråga bor i ett hushåll där det finns inget barn, ett barn, två barn, tre barn och slutligen minst fyra barn. Utbildningsvariabeln refererar till den högsta utbildning som individen har genomgått och är indelad i kategorierna grundskola, gymnasium , gymnasium , universitet eller högskola , universitet eller högskola och slutligen en kate- gori för personer där vi inte vet vilken utbildningsnivå de har. Vari- abeln sysselsättning består av indelningen ingen sysselsättning, sysselsättning eller pensionär. Inkomstvariabeln består av fem kate- gorier: ingen inkomst, inkomst 1–, 80 000–, 160 000–och inkomst . Den geografiska indelningen som används baseras på geografiska indelning i sju kategorier. Den består av regionerna , , , högskolekommun >75 000, hög- skolekommun <75 000, övrig kommun >25 000 och övrig kom- mun <25 000. Variabeln födelseland anger vilket land individen kommer ifrån. Här använder vi oss av en indelning efter de största flyktingländerna : , , , , , , , 16 I den löpande texten används för större läsvänlighet även mindre precisa formuleringar som sannolikheten att ha förvärvat ett eget hem eller att ha arbete. och en kategori för övriga länder. Variabeln år i består av fem klasser: 1–, 3–, 5–, 7–och 9–i . Variabeln grund för bosättning är baserad på uppgifter om grund för bosättning och flyktingkategori och indelar individerna i: 1.Vidarebosatta, flyktingar från UNHCRs flyktingläger som får uppehållstillstånd i och får bostad i en kommun med avtal (migrationsverket) direkt i anslutning till invandring till . 2.ABO, asylsökande som har fått uppehållstillstånd och som bodde i anläggningsboende . 3.EBO, asylsökande som har fått uppehållstillstånd och som bodde i eget boende hos familj, släktingar och vänner . 4.Övriga flyktingar, anhöriga till flyktingar som enligt Migra- tionsverket har ingått i kommunens introduktion. 5.Anhöriga, individer som har invandrat till på grund av anhörig eller familjåterförening. 6.Annan grund för bosättning, främst på grund av arbete eller studier. I tabell 2 redovisas antal och andel invandrare som har invandrat efter grund för bosättning (GFB) och efter födelseland för . Tabellen visar att sammanlagt 336 102 invandrade individer är folkbokförda i . Av dessa bodde 22 523 individer i ABO och 34 257 i EBO. Av de redovisade länderna är det framförallt personer från , Jugosla- vien, och som bott i . Av dem som bott i var grupper från och Bosnien-Herce- govina andelsmässigt störst. Tabell 2 Antal och andel invandrare efter grund för bosättning (GFB) och födelseland invandrat , 2006 Källa: Stativ, SCB. I tabell 3 nedan ges en första antydan om skillnader i våra integra- tionsindikatorer mellan flyktingar som haft ABO- respektive EBO-placering. Först anges andelen i olika upplåtelseformer efter grund för bosättning för . Tabellen visar att de flesta flyk- tingar bor i hyresrätt. Skillnaden mellan flyktingar som har haft en ABO- eller EBO-placering och som bor 2006 är mindre än en procent och således negligerbar. En något högre andel flyktingar som haft ABO-placering bor i eget hem jämfört med flyktingar som bott i under sin asyltid. Flyk- tingar som haft EBO-placering bor i något högre grad i bostadsrätt än flyktingar som haft ABO placering. Flyktingar som under asyl- tiden hade en EBO-placering har en något högre sysselsättnings- grad än flyktingar som hade ABO-placering. Tabell 3 Andel i olika upplåtelseformer efter grund för bosättning (ålder 20–74) och andel sysselsatta efter grund för bosättning (ålder 20–64), för invandrare som invandrat efter 1996, ålder 20–74, 2006 Källa: STATIV, SCB, 2006. Nedanstående figur 2 visar att majoriteten av alla sysselsatta invandrare som invandrat har en årlig arbetsin- komst mellan 160.000 och . Skillnaden mellan dem som varit ABO- respektive EBO-placerade under asyl- tiden är återigen liten men visar att flyktingar som bott i har en något större andel i inkomstklassen i förhållande till flyktingar som bott i . Figur 2 Andel i olika inkomstklasser (kronor) efter grund för bosättning (sysselsatta och ålder 20–64), för invandrare som invandrat efter 1996, 2006 1 - 80 000 160 000 - 320 000 80 000 - 160 000 320 000 eller mer Slutligen redovisas i figur 3 (se bilaga för fullständiga regressions- resultat) olika multipla regressionsanalyser som beräknar effekten av att ha haft EBO i jämförelse med att ha bott i på de olika integrationsindikatorerna (boendeform och arbetsmarknad). Figuren visar att när vi kontrollerar demografiska, socioekonomiska och geografiska bakgrundsfaktorer så har indivi- der som haft EBO-placering större sannolikhet att ha bostadsrätt eller eget hem än flyktingar som haft ABO-placering. Ett liknande resultat uppnås om vi ändrar den beroende variabeln till att ha eget hem, vilket betyder att flyktingar som varit EBO-placerade har en något större oddskvot att ha eget hem än de som varit ABO-place- rade. Arbetsmarknadsindikatorerna, sysselsättning och relativ inkomst, visar att en tidigare EBO-placering innebär en något större oddskvot att ha arbete i jämförelse med tidigare ABO- placering. Efter kontroll av demografiska, socioekonomiska och geografiska bakgrundsfaktorer kan ingen skillnad i relativ inkomst mellan flyktingar som tidigare bott i och ABO påvisas (ej redovisat i figur). Figur 3 Resultat av statistisk analys. Sambandet mellan olika integra- tionsindikatorer och grund för bosättning för invandrare som invandrat efter 1996, 2006 Att ha eget hem eller eget hem (20-74) Källa: STATIV, SCB, 2006. Sammanfattningsvis tyder denna analys på att av de flyktingar som var folkbokförda i och som fått uppehållstillstånd , så har de som haft EBO-placering under asyl- tiden en något bättre boende- och sysselsättningsintegration än de flyktingar som varit ABO-placerade. Avsikten med denna rapport är att beskriva de boende- och psykosociala effekterna av möjligheten till eget boende för indivi- den och effekter som systemet kan ha på den kommunala servicen. I uppdraget ligger en förhoppning om att rapporten ska kunna redovisa omfattningen av de effekter som påvisas. De resultat som denna rapport presenterar bekräftar tidigare rapporter och framförallt den bild som kom fram genom utred- ningen Etablering i – möjligheter och ansvar för individ och samhälle (SOU 2003:75). De intervjuade tjänstemännen i kommu- nerna framhåller att de problem med exempelvis trångboddhet och osäkra boendeförhållanden som tidigare rapporterats har ökat i omfattning. En av effekterna med EBO-systemet som är svår att redogöra för är omfattningen av redovisade problem eftersom det inte via systemet går att spåra och därmed studera var och hur asyl- sökande bor. När en asylsökande får uppehållstillstånd följer detta problem med till kommunen eftersom många asylsökande som har bott i blir folkbokförda på sin EBO-adress. De kommuner som vi besökt har haft ett relativt antal asylsökande (förutom som fördubblat antalet mottagna asylsökande ). De rapporte- rar om en ökande bostadsbrist vilket kan ses som indika- tion på att problemen har ökat i omfattning utred- ningar. Det tar att få en etablering på bostadsmarknaden i många kommuner vilket innebär att flyktingar ofta fortsätter bo i tillfälliga boendelösningar också efter uppehållstillstån- det. Enligt den redovisade statistiken från kan man konstatera att andelen asylsökande som valt EBO har varit relativt och avskaffandet av bostadsersätt- ningen har inte fått någon synlig effekt. Dessutom är EBO inte bara ett storstadsfenomen. I förhållande till folkmängden bor det flest asylsökanden i EBO i och följt av , och . Men asylsökande i eget boende är också utspridda i många av landets kommuner. Möjligheten till EBO förvärrar de problem med trångboddhet som, enligt vad tidigare rapporter påvisat, redan är stora bland annat i gruppen utrikes födda med svag förankring på bostads- marknaden. På grund av att det inte finns några bostäder att få tag på efter uppehållstillstånd kan trångboddheten bli långvarig i vissa Kommunerna beskriver en situation där de får ta över trångboddhetsproblemet från när en person får uppehållstillstånd. Trångboddheten påverkar såväl de personer som bor inneboende som värdfamiljerna. I kommunerna som besökts finns en oro för barnen som man menar far mest illa av trångbodd- heten. För samhället kan det medföra långsiktiga konsekvenser så som att vissa barn växer upp med vitt skilda förutsättningar i jämförelse med andra barn vad gäller boendestandard och allt vad detta kan föra med sig i fråga om läxläsning, känslan av att ha en egen plats och möjligheten att ta hem vänner. kan endast kräva att en asylsökande ska kunna nås på den adress som uppgivits. Flera av informanterna har påtalat problemen med att många asylsökande inte bor på den adress de har registrerat sig på. ställer detta till problem för , exempelvis när barn skall skrivas in i skolan och barnomsorgen. Problemet med adresserna överförs sedan till kommunen när en person får uppehållstillstånd. Individen/familjen blir folkbokförd på den adress som har uppgetts som EBO-adress trots att individen/familjen ifråga inte bor där. Många av infor- manterna önskar att det fanns högre krav på och kontroll av hur asylsökanden bor när de väljer EBO . Informan- terna anser att högre krav på EBO-standarden skulle innebära att fler asylsökande behöver hjälp från med sitt boende. Eftersom EBO alltid innebär att asylsökande bor inneboende så har individen/familjen ofta inga rättigheter till sitt boende. Värd- familjen kan välja att vräka en individ/familj med kort eller inget varsel. Många asylsökande flyttar runt för att inte bara belasta en värdfamilj. Efter uppehållstillstånd blir ersättningen och introduk- tionen kommunbaserad. Om en flykting som är inskri- ven på introduktionen flyttar till en annan kommun så skapar det problem för individen som måste bryta sin introduktion. För att försöka kontrollera detta så försvårar kommunerna för, eller stop- par, personer från att flytta till deras kommun under introduk- tionstiden. Osäkerheten som skapas av de ständiga flyttarna är oerhört påfrestande för speciellt barnfamiljer. De kan aldrig slå sig till ro och det blir en otrygg situation för barnen vilket kan skapa problem i skolan. För många asylsökande verkar det vara så att de inte väljer EBO utan att de väljer bort ABO. Det är inte en effekt av eget boende men det är viktigt eftersom det har kommit upp i intervjuerna och i Många av informanterna tror att fler asyl- sökande skulle välja ABO om detta alternativ förbättrades och om matchning mot arbetsmarknaden kom in tidigare i processen. Även om en asylsökande får hjälp med boende från , om man väljer ABO, så innebär även det trångboddhet. Barnfamiljer delar ofta lägenhet med andra familjer och ensamstående delar rum. De lägenheter som får hyra ligger ofta på avflytt- ningsorter där det finns ett intresse bland hyresvärdar att hyra ut till . Flera av informanterna har kommenterat den trångboddhet och isolering som ABO skapar. Många asylsökande vill komma ut på arbetsmarknaden så fort som möjligt och att då välja att bosätta sig på en liten avflyttningsort verkar inte rationellt. Det finns även positiva effekter av möjligheten att ordna eget boende. Generellt sett är det ingenting som tyder på att möjlig- heterna till EBO försvårar integrationen på boendemarknaden eller arbetsmarknaden. Den statistiska analysen visar tydligt att flyk- tingar som har fått uppehållstillstånd i och som har varit EBO-placerade under sin asyltid har en något bättre boende- och sysselsättningsintegration i jämförelse med flyktingar som varit ABO-placerade. EBO är trots allt ett av individen uppskattat system. I tidigare rapporter där asylsökande själva har blivit tillfrågade menar de att så som systemet ser ut är EBO ett bättre alternativ än ABO. Flexibiliteten innebär även att och kommunerna har större möjlighet att hantera svängningar i antalet asylsökande och det borde också vara mer ekonomiskt effektivt än att boka upp X antal förläggningsplatser som sedan står tomma. En av de viktigaste slutsatser som kan dras från denna under- sökning är att det inte går att diskutera bristerna med EBO utan att också diskutera bostadsbristen i kommunerna. Detta sagt utan att förringa de problem som många kommuner upplever med trång- boddhet och osäkra bostadsförhållanden och som naturligtvis är mer akuta än vad som går att lösa genom en bättre bostadsplane- ring. Men asylsökande som får uppehållstillstånd och blir skrivna i en kommun kan bli kvar som inneboende under långa perioder eftersom det inte finns några bostäder för dem att få tag på. är ett undantag bland de kommuner som vi har besökt eftersom man där förser alla som har bott EBO i kommunen med bostad när de får uppehållstillstånd. Det är natur- ligtvis många olika faktorer som ligger bakom det faktum att kan ha med ett bostadsperspektiv i introduktionsarbetet vilket är en utopi för många kommuner. Men faktum kvarstår: i många kommuner är problemen med EBO i grunden ett bostads- problem. Detta problem kan inte lösas endast genom att förmå asylsökande och nyanlända att flytta till platser där det finns lediga bostäder. (2006) i flyktingmottagandet – rapport om konsekvenserna av den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd och lagen om mottagande av asylsökande, kommun Betänkande 2004/05:SFU7 Bostadsersättning för asylsökande, Soci- alförsäkringsutskottet (2006) Var finns rum för våra barn? En rapport om trång- boddhet i , (2004) While we are waiting: Uncertainty and empowerment among asylum-seekers in , Report 2004:10, Hadodo (2004) För den som väntar stelnar tiden: En studie av barn och föräldrars livsvillkor i den asylsökande familjen, nr 40/04 (2007) Mellan hopp och förtvivlan: Erfaren- heter och strategier I väntan på asyl, Asylmottagande i fokus, NTG asyl & integration (2007) Årsredovisning 2007, Proposition 1993/94:94, Mottagande av asylsökande m.m., Kultur- Proposition 2004/05:28, Bostadsersättning för asylsökande, Justitie- departementet Rakar (2008) Solrosen i – ett utvecklingsprojekt: Metoder, lärdomar och erfarenheter, kommun Slutrapport (2008) Slutrapport av genomfört projekt med stöd från den europeiska flyktingfonden, Mötesplats för Asyl- sökande Solrosen, kommun SOU 1992:133, Mottagande av asylsökande och flyktingar, Kultur- departementet SOU 1996:55, , framtiden och mångfalden: slutbetänkande från , SOU 2003:75, Etablering i – möjligheter och ansvar för indi- vid och samhälle, Integrations- och jämställdhetsdeparte- mentet Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., (elektroniskt), . Url: /rnp/sls/ LAG/19940137.htm Socialtjänstlagen (SFS 2001:453), (elektroniskt), . Url: /rnp/sls/LAG/20010453.htm Bosättnings- och stadsbidragsenheten, Arbets- och integrationscenter (AIC), Socialtjänst/vuxenenheten, Socialtjänst/sociala boendeenheten, Introduktionsenheten vid Arbetslivskontoret, Socialtjänst/boendeenheten, Socialtjänst/försörjningsstöd, Integrationsenheten, /central flyktingsamordning, Boendesociala avdelningen på MKB i , Bokonsulent på Öbo i , Bostadssociala avdelningen på i , i , Handläggare i , Handläggare , seminarium, Bostadsbolagen och de nyanlända, Resultat av statistisk analys. Sambandet mellan olika integrations- indikatorer och grund för bosättning för invandrare som invandrat efter 1996, 2006. Att ha eget hem (20–74) (20–64) (20–74) (20–64) 0.075*** -0.001*** Ålder (20-24) 1.467*** 1.339*** 1.300*** 2.231*** 1.617*** 1.221*** 2.688*** 1.827*** 0.721*** 3.061*** 2.325*** 0.262*** 2.612*** 2.025*** Kön (män) 1.298*** 1.338*** 0.612*** -0.339*** 1.107*** 1.057*** 1.189*** -0.005*** 0.591*** 0.639*** 0.762*** 0.724*** Antal barn (inga) 1.475*** 1.208*** 1.144*** -0.104*** 2.422*** 1.411*** -0.115*** 2.455*** 1.185*** 0.837*** -0.178*** Fyra barn eller fler 1.744*** 0.576*** 1.284*** 1.266*** 1.602*** 0.051*** 1.676*** 1.540*** 1.744*** 0.118*** 1.559*** 1.509*** 1.349*** 0.068*** 1.883*** 1.890*** 2.050*** 0.380*** 1.391*** 1.378*** 0.679*** 0.178*** SOU 2009:19 Bilaga 4 Att ha eget hem (20–74) arbete (20–64) (20–64) (20–74) 0.029*** År i () 7–8 år 0.910*** 0.937*** 0.862*** 5–6 år 0.830*** 0.882*** 0.665*** 3–4 år 0.722*** 0.815*** 0.478*** 1–2 år 0.681*** 0.758*** 0.316*** Sysselsättning (ingen) 1.325*** 1.257*** Arbetsinkomst (ingen) 1–80 000 1.091*** 80 000–160 000 1.070*** 160 000–320 000 1.179*** 1.366*** 320 000 och mer 1.836*** 2.759*** 1.707*** 0.947*** 0.778*** -0.034*** 1.668*** 1.780*** 0.444*** -0.075*** 1.586*** 0.735*** -0.077*** 2.914*** 1.173*** 0.717*** -0.114*** 4.306*** 1.582*** 0.821*** -0.055*** 8.972*** 3.016*** 0.843*** -0.142*** 2.130*** 1.941*** 2.789*** 0.262*** 0.765*** 1.740*** 0.832*** 0.831*** -0.069*** 2.765*** 2.070*** 2.204*** 1.741*** 2.092*** 0.181*** 0.314*** 0.298*** 0.606*** 3.910*** 3.130*** 3.501*** 0.287*** 4.397 *** 2.547*** 1.663*** Att ha eget hem (20–74) arbete (20–64) (20–64) (20–74) (Vidare bosatta) 2.048*** 1.848*** 1.400*** 3.080*** 2.450*** 1.658*** 3.297*** 2.701*** 1.448*** 9.370*** 6.296*** 1.764*** 12.794*** 8.556*** 2.201*** 0.347*** Källa: STATIV, SCB, 2006. ***= koefficienterna är statistisk signifikanta på nivå. **= koefficienterna är statistisk signifikanta på nivå. *= koefficienterna är statistisk signifikanta på nivå. Lägenheter som har hyrt in för att hysa asyl- sökande som deras ärende behandlas. Lägenheterna ligger ofta integrerat i ett vanligt bostadsområde. Det finns bara en traditionell förläggning kvar i men vissa lägenheter ligger koncentrerat i samma område och kan då påminna om förläggning. Varje rum innefattar minst två platser.