sou · GXB314 · 2009-02-17 00:00:00 — Efterforskningsförbudet innebär att myndigheter och andra allmänna organ inte får forska efter en anonym upphovsman eller efter vem som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, vem som har lämnat en uppgift för publicering eller tillhandahållit en framställning för publicering (3 kap. 4 § TF och 2 kap. 4 § YGL). Undantag från förbudet gäller bara i den mån det erfordras för t.ex. åtal mot personen. Uppsåtlig överträdelse av efterforsknings- förbudet är straffbar (3 kap. 5 andra stycket TF och 2 kap. 5 § andra stycket YGL). har föreslagit att det ska utredas om även oaktsam överträdelse av efterforskningsförbudet bör vara straffbar. Även om det kan finnas situationer där oaktsam efterforsk- ning kanske kan te sig straffvärd, skulle det enligt Yttrandefrihets- kommitténs mening inte vara rimligt att införa en regel om straff för den som av oaktsamhet föranleder ett avslöjande av en med- delare. Det måste vara tillåtet att tala med andra om en publicering och det är knappast möjligt att i en konversation med en eller flera personer förutse riskerna för att källan blir avslöjad. har inte heller i praxis funnit belägg för att det finns behov av att straffsanktionera oaktsam efterforsk- ning. Omständigheterna i det rättsfall som hänvisar till i sin skrivelse, NJA 2001 s. 673, var särpräglade och visar inte på ett sådant behov. Kommunanställdas skydd mot repressalier Den s.k. exklusivitetsprincipen i 1 kap. 3 § TF respektive 1 kap. 4 § YGL innebär att ingen får åtalas eller dömas till ansvar eller åläggas skadestånd för missbruk av tryck- eller yttrandefriheten eller för medverkan till det i annat fall eller i annan ordning än grundlagarna medger. Av bestämmelserna anses följa att meddelaren eller andra medverkande inte heller på något annat sätt får drabbas av någon påföljd från det allmännas sida. Denna princip kallas repressalie- förbudet. Genom rättspraxis har repressalieförbudet utvidgats så att varje åtgärd som medför negativa konsekvenser för en offentligt anställd och som grundar sig på medverkan till publicering i ett grundlagsskyddat medium i princip har ansetts otillåten. Det finns inte någon bestämmelse i TF eller YGL om straffansvar för den som åsidosätter repressalieförbudet. Ansvaret för sådana överträd- elser kan dock vara att bedöma som tjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB. För straffansvar enligt den bestämmelsen krävs att någon vid myndighetsutövning uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften. När åtgärden inte kan anses utgöra myn- dighetsutövning kan överträdelse av repressalieförbudet alltså inte beivras straffrättsligt. Det förhållandet att frågan om disciplinansvar för kommun- anställda numera regleras i kollektivavtal, och inte i lag som för statsanställda, innebär att disciplinpåföljder mot kommunanställda inte utgör myndighetsutövning. Effekten av detta blir att straff- ansvar för överträdelse av repressalieförbudet genom disciplinpå- följder kan inträda när det är fråga om statligt anställda men inte kommunalt. anser att utgångspunkten måste vara att skyddet för repressalier på grund av medverkan till ett yttrande i ett grundlagsskyddat medium ska vara detsamma för alla offentligt anställda. Kommittén föreslår att repressalieförbudet formuleras ut- tryckligen i en ny regel i TF respektive YGL och att en straff- bestämmelse som hänvisar till den nya regeln införs i respektive grundlag. Reglerna ska gälla för alla offentligt anställda. De nya uttryckliga reglerna om repressalieförbud innebär inte någon ändring i förhållande till gällande rätt i fråga om vilka åt- gärder som ska anses förbjudna, bara när det gäller straffbarheten. De nya straffbestämmelserna innebär att det nuvarande kravet att en överträdelse av repressalieförbudet ska ha begåtts vid myn- dighetsutövning för att kunna bestraffas bortfaller. Det innebär en betydande utvidgning av vilka åtgärder som kan bestraffas. Effekten neutraliseras dock något av att ringa fall inte ska föranleda straff- ansvar. För att ansvar ska kunna ådömas krävs också att överträd- elsen av repressalieförbudet är uppsåtlig. Straffskalan har bestämts i enlighet med vad som gäller för överträdelse av efterforsknings- förbudet. Straffsanktionering av efterforsknings- och repressalieförbuden när det är fråga om meddelarfrihet för anställda och uppdragstagare i kommunala bolag m.m. I 1 kap. 9 a § sekretesslagen klargörs vad som gäller till skydd för meddelarfriheten m.m. för anställda och uppdragstagare i bolag m.m. där kommuner, landsting eller kommunalförbund utövar ett rättsligt bestämmande inflytande och i sådana organ som handhar myndighetsutövning mot enskilda som anges i bilagan till sekretess- lagen. Bestämmelsen anger att TF:s och om rätt att lämna uppgifter för offentliggörande, om förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller med- verkan till sådant missbruk och om förbud mot att efterforska en upphovsman eller meddelare gäller i förhållandet mellan å ena sidan sådana organ och företag och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare. Bestämmelsen omfattar inte straffbestämmelserna för brott mot efterforskningsförbudet i TF och YGL. Efterforskningsförbudet är alltså inte straffrättsligt sanktionerat i fråga om de här avsedda organen och företagen. Tjänstefelsbestämmelsen, som delvis sank- tionerar brott mot de grundlagsreglerade förbuden mot repressalier, kan aldrig bli tillämplig för de aktuella organen eftersom åtgärder mot en anställd där inte kan utgöra myndighetsutövning. Inte heller repressalieförbudet är alltså straffsanktionerat i fråga om dessa organ. anser att efterforsknings- och repressalie- förbuden om möjligt bör vara straffsanktionerade på samma sätt när det är fråga om efterforskning av och ingripanden mot anställda i sådana organ och bolag m.m. som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som när det gäller offentligt anställda. Kommittén föreslår att det i paragrafen införs bestämmelser med denna effekt. 8Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler om skyldighet att göra trådsända TV-program tillgängliga för personer med funktionshinder Lagregler om skyldighet att göra trådsända TV-program tillgängliga för personer med funktionshinder skulle strida mot den i YGL grundlagsskyddade etableringsfriheten för trådsändningar. För att sådana lagregler ska få införas krävs därför ett nytt undantag från denna etableringsfrihet. Ändamålet att öka möjligheterna för personer med funktionshinder att bli delaktiga i samhällslivet är så angeläget att ett sådant undantag bör göras. föreslår att det i YGL införs en ny bestämmelse som ger tillåtelse till regler i vanlig lag om skyldighet för den som i tråd sänder program i television att utforma sänd- ningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, tecken- språkstolkning, syntolkning, uppläst text eller liknande teknik blir tillgängliga för personer med funktionshinder. Den nya bestäm- melsen innebär inte något medgivande till regler som rör innehållet i sändningarna. Med den som sänder program avses den som står bakom pro- grammet, dvs. programföretaget, inte den som medverkar enbart genom att ställa sändningskapacitet till förfogande. Regeln ger alltså möjlighet att ålägga programföretag en skyldighet. Den ger inte tillstånd till regler i vanlig lag om skyldighet för den som är nätinnehavare att i nätet förmedla en viss mängd program som har utformats på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för personer med funktionshinder. Regeln innebär alltså inte i sig någon garanti för tillgång i trådnätet till program som har gjorts tillgängliga för per- soner med funktionshinder. anser det mycket viktigt att kraven på tillgänglighet inte ställs så högt att programföretag riskerar att slås ut. Om reglerna i vanlig lag rörande tillgänglighet till tråd- sändningar utformas i överensstämmelse med vad som har före- slagits av och Radio- och i fråga om etersända TV-program, kommer det att framgå klart av lagtexten vilka överväganden som ska göras när skyldigheten bestäms närmare. Därvid ska bl.a. programföretagens finansiella förutsätt- ningar och den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster be- aktas. Enligt Yttrandefrihetskommitténs mening bör även inverkan på sändningsutrymmet beaktas. Skyldigheten bör inte få bli så om- fattande att sändningsutrymmet i trådnätet inskränks väsentligt. 9Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar förslag medför sannolikt en viss ökning av antalet ärenden hos JK och Radio- och . Ökningen kan inte anses kräva någon förstärkning av anslagen till JK:s verksamhet. Kostnadsökningen hos Radio- och torde täckas av ansökningsavgifterna. Inte heller i övrigt uppkommer några beaktansvärda kostnadseffekter. Förslagen rörande efterforsknings- och repressalieförbuden ökar möjligheterna att beivra överträdelser av dessa förbud. Kommitténs förslag kan i övrigt inte anses medföra några konsekvenser som ska beaktas enligt 15 § kommittéförordningen. Inte heller kan de antas förutsätta någon behandling av personuppgifter som bör uppmärk- sammas från integritetsskyddssynpunkt. lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen1 att 2 kap. 1 § och punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen ska ha följande lydelse. Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1.yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 2.informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplys- ningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 3.mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för fram- förande av konstnärligt verk, 4.demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demon- stration på allmän plats, 5.föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för all- männa eller enskilda syften, 6.religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa lik- nande överföringar samt filmer, Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television, vissa lik- nande överföringar och offentliga 1 Regeringsformen omtryckt 2003:593. videogram, ljudupptagningar och uppspelningar samt filmer, video- gram, ljudupptagningar och andra gäller vad som är föreskrivet i tekniska upptagningar gäller vad som är föreskrivet i tryckfri- I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. Utan hinder av 2 kap. 1 § 3 och 14 § första stycket får i lag föreskrivas att filmer och video- gram icke får förevisas offent- ligt, om de ej har godkänts för sådan visning. Utan hinder av 2 kap. 1 § 3 och 14 § första stycket får i lag föreskrivas att filmer och video- gram inte får förevisas offent- ligt, om de inte har godkänts för sådan visning. I lag får också föreskrivas att offentlig uppspelning av rörliga bilder ur en databas inte får ske, om inte bilderna har god- känts för sådan uppspelning. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs i fråga om tryckfrihetsförordningen2 att 3 kap. 4 och 5 §§ ska ha följande lydelse. Myndighet eller annat all- mänt organ må ej efterforska författaren till framställning som införts eller varit avsedd att in- föras i tryckt skrift, den som ut- givit eller avsett att utgiva framställning i sådan skrift eller den som lämnat meddelande en- ligt 1 kap. 1 § tredje stycket, i vidare mån än som erfordras för åtal eller annat ingripande mot honom som ej står i strid med denna förordning. Får efterforsk- ning förekomma, skall därvid beaktas den i 3 § angivna tyst- nadsplikten. Myndighet eller annat all- mänt organ må ej efterforska författaren till framställning som införts eller varit avsedd att in- föras i tryckt skrift, den som ut- givit eller avsett att utgiva framställning i sådan skrift eller den som lämnat meddelande en- ligt 1 kap. 1 § tredje stycket, i vidare mån än som erfordras för åtal eller annat ingripande mot honom som ej står i strid med denna förordning. Får efterforsk- ning förekomma, ska därvid beaktas den i 3 § angivna tyst- nadsplikten. Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ in- gripa mot någon för att han eller hon i en tryckt skrift har brukat sin tryckfrihet eller medverkat till ett sådant bruk. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet mot författarens eller, i fall som avses i 1 §, mot utgivarens eller meddelarens vilja på tryckt skrift sätter ut dennes namn, pseudonym eller signatur eller åsidosätter sin tystnadsplikt enligt 3 §, döms till böter eller fängelse 2 Tryckfrihetsförordningen omtryckt 2002:908. Till samma straff döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet på skriften såsom författare, utgivare eller meddelare sätter ut namnet på eller pseudonym eller signaturen för annan per- son än den verkliga författaren, utgivaren eller meddelaren. För efterforskning i strid med För efterforskning i strid med 4 § första meningen döms, om 4 § första stycket första meningen efterforskningen har skett upp- döms, om efterforskningen har såtligen, till böter eller fängelse i skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst . stycket döms till böter eller fäng- else i högst . I ringa fall ska dock inte dömas till ansvar. Allmänt åtal för brott som avses i första stycket må väckas endast om målsäganden anmält brottet till åtal. Denna lag träder i kraft . Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också pro- gram i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor samt innehållet i vissa offentliga upp- spelningar ur en databas. lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs i fråga om yttrandefrihetsgrundlagen3 att 1 kap. 1, 3, 6 och 9 §§, 2 kap. 4–5 §§, 3 kap. 1 § och 7 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Varje svensk medborgare är Varje svensk medborgare är gentemot det allmänna tillför- gentemot det allmänna tillför- säkrad rätt enligt denna grund- säkrad rätt enligt denna grund- lag att i ljudradio, television och lag att i ljudradio, television, vissa liknande överföringar samt vissa liknande överföringar och filmer, videogram, ljudupptag- ningar och andra tekniska upp- tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket tankar, åsikter och känslor och i ämne som helst. övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också pro- gram i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. 3 Yttrandefrihetsgrundlagen omtryckt 2002:909. Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. Med databas avses i denna grundlag en samling av information lagrad för automatiserad behandling. Det får inte förekomma att något som är avsett att framföras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning först måste granskas av en myndighet eller något annat allmänt organ. Inte heller är det tillåtet för myndigheter och andra allmänna organ att utan stöd i denna grundlag, på grund av det kända eller väntade innehållet i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, förbjuda eller hindra dess offentliggörande eller spridning bland allmänheten. Trots första stycket får det Trots första stycket får det genom lag meddelas föreskrifter genom lag meddelas föreskrifter om granskning och godkännande om granskning och godkännande av rörliga bilder i filmer, video- av rörliga bilder i filmer, video- gram eller andra tekniska upptag- gram eller andra tekniska upptag- ningar som skall visas offentligt. ningar som ska visas offentligt samt av rörliga bilder i en sådan offentlig uppspelning ur en data- bas som avses i 9 § första stycket 3. Det får inte utan stöd i denna grundlag förekomma att myn- digheter och andra allmänna organ på grund av innehållet i radio- program och tekniska upptagningar förbjuder eller hindrar innehav eller användning av sådana tekniska hjälpmedel som behövs för att kunna ta emot radioprogram eller för att kunna uppfatta innehållet i tekniska upptagningar. Detsamma gäller förbud mot anläggande av trådnät för sändning av radioprogram. Grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tek- niska hjälpmedel. Med sådana sändningar av radioprogram avses även tillhandahållande av direkt- sända och inspelade program ur en databas. Grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tek- niska hjälpmedel. Som sådana sändningar av radioprogram anses även att allmänheten på särskild begäran tillhandahålls direktsända och inspelade program vilkas starttidpunkt och innehåll inte kan påverkas av mottagaren. I fråga om radioprogram som förmedlas genom satellitsändning som utgår från gäller vad som i denna grundlag föreskrivs om radioprogram i allmänhet. I lag får föreskrivas om undantag från denna grundlag i fråga om radioprogram som huvudsakligen är avsedda att tas emot utom- lands och radioprogram som sänds genom tråd men inte är avsedda att tas emot av någon större allmänhet. Sådant undantag får dock inte gälla vad som föreskrivs i 2 och 3 §§. om radioprogram tillämpas också om radioprogram tillämpas, i när en redaktion för en tryckt andra fall än som avses i 6 § första periodisk skrift eller för radio- stycket andra meningen, också när program, ett företag för yrkes- en redaktion för en periodisk mässig framställning av tryckta skrift eller för radioprogram, ett eller därmed enligt tryckfrihets- företag för yrkesmässig framställ- ning av tryckta eller därmed eller en nyhetsbyrå med hjälp av jämställda skrifter eller av tek- nyhetsbyrå med hjälp av elektro- mation ur en databas, vars inne- mation ur en databas, vars inne- håll kan ändras endast av den håll kan ändras endast av den som driver verksamheten, direkt som driver verksamheten, direkt genom överföring eller indirekt genom överföring eller indirekt genom framställning av en tek- genom framställning av en tek- nisk upptagning, en skrift eller nisk upptagning, en skrift eller en bild, eller 2. annars, enligt överenskom- 2. annars, enligt överenskom- överförs direkt ur en sådan data- överförs direkt ur en sådan data- bas som anges i 1. bas som anges i 1, eller 3. genom offentlig uppspelning Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis skall ut- färdas krävs att mation ur en sådan databas som anges i 1. Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis ska ut- färdas krävs att –verksamheten är ordnad på det sätt som anges i första stycket och att överföringarna utgår från , –behörig utgivare utsetts och åtagit sig uppdraget, –verksamheten har ett namn som är sådant att det inte finns risk för att det lätt kan förväxlas med namn på en annan verksamhet enligt denna paragraf. Ett utgivningsbevis gäller för en period av från utfärdandet. Därefter förfaller beviset. Beviset får förnyas, varje gång från utgången av den föregående tioårsperioden, om det finns förut- sättningar att utfärda sådant bevis. Utgivningsbevis får återkallas om förutsättningar att utfärda sådant bevis inte längre finns, om verksamheten inte påbörjats från den dag då utgivningsbeviset utfärdades eller om den som drev verksamheten anmält att den upphört. Om utgivningsbeviset förfaller eller åter- kallas, tillämpas därefter föreskrifter i lag eller annan författning. Närmare bestämmelser om utfärdande, förfall, förnyelse och åter- kallelse av utgivningsbevis meddelas i lag. Varje databas skall ha ett Varje databas ska ha ett om sådana namn meddelas i lag. om sådana namn meddelas i lag. Föreskrifter om straff för den som bryter mot en föreskrift som meddelats med stöd av fjärde eller femte stycket meddelas i lag Ingen myndighet eller annat allmänt organ får efterforska 1.upphovsmannen till en framställning som har offentliggjorts eller varit avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en tek- nisk upptagning eller den som har framträtt i en sådan framställ- ning, 2.den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, eller 3.den som har lämnat uppgifter enligt 1 kap. 2 §. Förbudet hindrar inte efter- forskning i fall då denna grund- lag medger åtal eller annat ingrip- ande. I sådana fall skall dock den i 3 § angivna tystnadsplikten be- aktas. Förbudet hindrar inte efter- forskning i fall då denna grund- lag medger åtal eller annat ingrip- ande. I sådana fall ska dock den i 3 § angivna tystnadsplikten be- aktas. Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ in- gripa mot någon för att han eller hon i ett radioprogram eller en teknisk upptagning har brukat sin yttrandefrihet eller medverkat till ett sådant bruk. Den som uppsåtligen eller av Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot sin tyst- oaktsamhet bryter mot sin tyst- nadsplikt enligt 3 § skall dömas nadsplikt enligt 3 § ska dömas till böter eller fängelse i högst till böter eller fängelse i högst Detsamma gäller den som Detsamma gäller den som i ett radioprogram eller en tek- i ett radioprogram eller en tek- nisk upptagning uppsåtligen eller nisk upptagning uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar felaktiga uppgifter om vem som är fram- uppgifter om vem som är fram- offentliggörande, vem som fram- offentliggörande, vem som fram- träder i den eller vem som har träder i den eller vem som har lämnat uppgifter i den. lämnat uppgifter i den. För efterforskning i strid med För efterforskning i strid med 4 § döms, om efterforskningen 4 § första och andra stycket döms, har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst . uppsåtligen, till böter eller fäng- else i högst . stycket döms till böter eller fäng- else i högst . I ringa fall ska dock inte dömas till ansvar. Allmänt åtal för brott som avses i första stycket får väckas endast om målsäganden har anmält brottet till åtal. Varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att sända radioprogram genom tråd. Den frihet som följer av första stycket hindrar inte att det i lag meddelas föreskrifter i fråga om 1.skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa pro- gram i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning, 2.skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för överföringar iden utsträckning det behövs med hänsyn till intresset av konkurrens beträffande sådana överföringar i nätet eller allmänhetens intresse av tillgång till sådana överföringar, 3. skyldighet för nätinne- havare att vidta åtgärder för att tillförsäkra mottagarkretsen in- flytande över programvalet, eller 4. ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som in- riktas på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp 3.skyldighet för nätinne- havare att vidta åtgärder för att tillförsäkra mottagarkretsen in- flytande över programvalet, 4.skyldighet för den som sänder program i television att utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, tolkning, uppläst text eller lik- nande teknik blir tillgängliga för personer med funktionshinder, eller