sou · GXB38 · 2009-02-05 00:00:00 — Från myndigheternas listor identi- fierades några publikationer där inte myndighetens namn inte fanns med bland författarnas adresser, men även dessa publikationer finns med i denna studie. Några publikationer som inte fanns med på myn- digheternas listor men där myndighetens namn fanns bland författar- adresserna i databasen inkluderas också. ingick bland de myndigheter som skulle stud- eras, men enbart en publikation från jordbruksverket hittades. Jord- bruksverket behandlas därför inte i denna rapport. Den bibliometriska analys som redovisas i denna rapport baseras på publikationer av typerna article och review1. 1 Publikationstyperna definieras av . Article är originalartiklar medan reviews är översiktsartiklar baserade på tidigare publicerat material. Publikationstypen Letter definieras som contributions or correspondence from the readers to the journal concerning är här utökad till att inkludera också publikationer av typen letter. Andra typer (framförallt av typerna meeting abstract och editorial material) exkluderades. Den bibliometriska analysen baseras på totalt 1 086 publikationer fördelade på respektive myndighet enligt tabell 1. Totalt antal identifierade (hela) publikationer av typerna Article och A Publikationstypen Letter inkluderas i Article gruppen. Som referensvärden till de analyserade myndigheterna redovisas också i vissa fall medelvärden för och EU15 och EU27- grupperna.2 Studien baseras på publikationsdatabas som i sin tur är baserad på de publikationer som indexeras i Science Citation Index Expanded, statistiken samman- ställdes inkluderade databasen publikationer som indexerats till och med . Citeringar av de analyserade publika- tionerna är också summerade fram till och med 1a kvartalet 2008, dvs ett så kallat öppet citeringsfönster har använts. Vid summer- ingen av citeringar har självcitat inte räknats med. previously published material. Totalt sett utgör Letter av den utökade definitionen av artikel. 2EU15 är de länder som var medlemmar i unionen före anslutningen av tio nya länder . Med EU27 avses alla de nuvarande (2008) medlemsländerna i uni- onen. 3Certain data included herein are derived from the Science Citation Index Expanded® prepared by , , , USA© Copyright 2008. All rights reserved. definierade som att det finns ett eller flera författarnamn förekom- mer både på citerade och citerande publikationerna. Medelciteringen av respektive myndighets publikationer har beräknats dels baserat (a) hela publikationer (whole counts), dvs alla publikationer får samma vikt (vikten 1) vid medelvärdesberäk- ningen eller (2) på adress-vägda publikationer (fractional counts) där respektive publikation givits en vikt som är proportionerlig till myndighetens andel av alla angivna författaradresser. Om till exempel, en publikation har fem adresser varav en är till Fiskeri- verket krediteras 0,2 publikationer och denna publika- tion får vikten 0,2 vid beräkningen av verkets adress-vägda citerings- medelvärde etc. I några fall (30 publikationer) förekom två adresser till samma myndighet, i dessa fall tillgodoräknas myndigheten båda adresserna (tex om två av fem adresser är till tillgodo- räknas myndigheten 0,4 publikationer). Eftersom det finns betydande skillnader i citeringstraditioner mellan olika ämnesfält har en så kallad fältnormalisering gjorts av citeringsstatistiken. Fältnormaliseringen baseras på att (i det när- maste) alla tidskrifter i databasen tilldelats ett eller flera av 255 ämnes- områden. För varje ämnesområde, typ av publikation (article eller review) och år beräknas ett världsgenomsnitt för antalet citeringar (kallat Field Citation Score, FCS). Fältnormaliseringen görs genom att antalet citeringar till en publikation (CPP) divideras med fält- medelvärdet (FCS); dvs CPP/FCS. Om en publikation som citeras lika mycket som världsgenomsnittet är CPP=FCS och CPP/FCS = 1. Eftersom en tidskrift kan tilldelas flera ämnen görs även en ämnes- vägning när statistiken bryts på ämnesområden. Om en publikation (med en adress) i tidskrift som tilldelats två ämnen tilldelas vardera ämnet 0,5 ämnesvägd publikation. Om publikationen har två för- fattaradresser och två ämnen blir vikten 0,25 per adress-ämnes kombination. Summeras antalet vägda publikationer för alla ämnen som en organisation publicerat inom stämmer denna summa där- med överens med den adress-vägda summan för organisationen. Flertalet () av publikationerna i multidisciplinära tidskrifter4 har klassats om till andra ämnesområden baserat på ämnes- 4 Till exempel Nature och Science, är normalt klassade till ämnesområdet multidisciplinary sciences. områdena hos de publikationer som citeras av respektive publikation samt de publikationer som citerar dessa publikationer.5 Högt citerade publikationer redovisas baserat på två olika defini- tioner; (a) topp är publikationer som citeras högre än den inom ett visst ämnesområde, år och typ av publikation (article eller review) och (b) topp är publika- tioner som citeras högre än den . Dessa två grupper av högt citerade publikationer innehåller därför något av publikationerna; i genomsnitt ingår 7 pro- cent respektive av de högst citerade i värden i dessa grupper. Den exakta andelen varierar mellan ämnesområden, typ av publikation och år. Med baspublikationer avses alla publikationer som citeras lika mycket som eller lägre än den 90:e percentien, dvs baspublikationerna är alla publikationer som inte ingår i topp Statistiskt sett finns en ofta god korrelation mellan citeringsgrad och kvalitet bedömt med peer review.6 Det finns emellertid många olika skäl att citera vetenskapliga publikationer varav flera inte är tecken på hög kvalitet hos det citerade verket. För enskilda pub- likationer eller medelvärden för små material, som i denna rapport, är det viktigt att komma ihåg att sambandet mellan citeringsgrad och kvalitet är osäker. Citeringsmåtten som redovisas här bör därför tolkas med försiktighet, särskilt när statistiken bryts ner på ämnes- områden. Inga citeringsmedelvärden har därför redovisats för enheter med mindre än 20 hela eller 10 vägda publikationer, men även tolk- ningen av dessa låga volymer kan vara problematisk. En mer detaljerad beskrivning av den bibliometriska metodiken finns i 13:2006. Vetenskaplig publicering sker allt oftare i samarbete mellan olika organisationer, ofta från flera olika länder7. I tabell 2 redovisas några mått på graden av samarbete bakom publikationerna från de studerade myndigheterna jämfört med motsvarande statistik för alla svenska publikationer . 5En detaljerad redogörelse för metodiken kan erhållas från enheten för statistik och analys vid . 6Se till exempel Aksnes 2005 och 2005 (sid 266 i den senare för en kritisk diskussion om detta). 7Wuchy m.fl. 2007. tabellen är publikationerna från två av myndigheterna (Fiskeri- verket och ) något mer internationaliserade än totalt; av båda myndigheternas publikationer var internationella, dvs författarnas adresser representerar minst ett annan land. och har en låg andel internationellt producerade publikationer (för båda). Grad av samarbete bakom publikationerna mätt som andel av publikationerna som baserats på internationellt samarbete (dvs minst ett land förutom finns representerat bland författarnas adresser) och antalet svenska och utländska författaradresser per publikation. Baserat på publikationer av typerna Article och Review De länder som myndigheterna oftast samarbetar med redovisas i tabell 3 och de svenska organisationer som publiceringen oftast sker i samar- bete med redovisas i tabell 4. Mest frekventa samarbetsländer är Stor- och men även våra nordiska grannländer (framför- allt ) finns med hos flera myndigheter. SOU 2009:8 Bilaga 5 De analyserade myndigheternas mest frekventa samarbetsländer och andelen av myndighetens publikationer som producerats med respektive land (total 24 länder) (total 21 länder) ((total 14 länder) (total 65 länder) (total 39 länder) A Eftersom flera länder kan förekomma på samma publikation kan summan av andelarna blir större än . De viktigaste svenska samarbetsorganisationerna till de studerade myndigheterna påverkas av en kombination av myndighetens ämnes- inriktning och geografiska placering. I två fall, och , är andel publikationer i samarbete med respektive lantbruks- universitet extremt högt (eller mera). Troligen beror detta på gemensam personal som anger båda organisationernas adresser och/eller på gemensamma laboratorier. De analyserade myndigheternas mest frekventa svenska samarbetsorganisationer uppskattat via de författaradresser som finns angivna på respektive myndighets publikationer. vilka samarbetet resulterat i tre eller fler publikationer redovisas, dock (totalt 17 samarbetsorganisationer) (totalt 28 samarbetsorganisationer) (totalt 35 samarbetsorganisationer) SOU 2009:8 Bilaga 5 (totalt 117 samarbetsorganisationer) (totalt 19 samarbetsorganisationer) Notera: universitet och motsvarande universitetssjukhus behandlas som separata enheter i tabellen. A Eftersom flera organisationer kan förekomma på samma publikation kan summan av andelarna blir större än . Bland annat på grund av att många publikationer är producerade i mer eller mindre omfattande samarbetskonstellationer är det vanligt att basera bibliometrisk statistik på vägda (fraktionaliserade) publika- tioner; detta innebär att en publikation delas upp bland alla del- tagande författare eller organisationer (och i eventuellt på ämnes- område). Fortsättningsvis i denna rapport kommer merparten av all statistik att baseras på de olika organisationernas andel av respek- tive publikation. Publikationer som baseras på omfattande samarbeten citeras ofta högt8. När citeringsstatistik beräknas på vägda publikationer påverkar publikationer baserade på omfattande samarbeten medelvärdet mindre än publikationer som producerats internt. Det är därför vanligt att citeringsmedelvärden som baserat på hela publikationer är högre än medelvärden som baserats vägda publikationer. I tabell 5 redovisas citeringsstatistik baserat på hela publikationer medan motsvarande medelvärden baserat på vägda data redovisas i tabell 6. Som framgår av dessa tabeller erhålls inte alltid det högsta citeringsvärden i tabell 5 (se till exempel ). Detta betyder att Livsmedels- verkets publikationer som producerats huvudsakligen internt inom myndigheten tenderar att citeras högre än publikationer baserade på samarbeten. Medelcitering och andel högt citerade publikationer baserat på hela publikationer (whole counts) AAndelen av världsproduktionen som citeras mer än den 90:e och den . BInom 84 ämnesområden där de analyserade myndigheterna har publikationer, jämför avsnittet om ämnesprofiler nedan. Alla de studerade myndigheterna citeras över världsgenomsnittet (1) och över det svenska genomsnittet (1,10 baserat på fraktionali- serade publikationer, tabell 6). Den högsta medelciteringen erhåll publikationerna från ; 2,24 dvs. mer än dubbelt så högt citerade som världsgenomsnittet. Både och hade också en hög andel högt citerade publika- tioner (både bland topp och topp ). 8 , m.fl. 1999, Aksnes 2003. och hade färre högt citerade än världsgenomsnittet som deras citeringsmedelvärden ligger klart över världsgenomsnittet. Detta innebär att dessa myn- digheters baspublikationer9 citeras relativt högt. Medelcitering och andel högt citerade publikationer baserat på adress-vägda (fraktionaliserade) publikationer AAndelen av världsproduktionen som citeras mer än den 90:e och den . BInom de 84 ämnesområden där de analyserade myndigheterna har publikationer, jämför avsnittet om ämnesprofiler nedan. Totalt hade de studerade myndigheterna publikationer inom 84 av databasens 255 ämnesområden. Inom 8 av dessa fanns 10 eller fler publikationer (adress- och ämnesvägt). Alla ämnesområden med 5 eller fler publikationer redovisas i tabell 7. En komplett lista med alla ämnesområden redovisas i bilaga 1. Medelcitering redovisas också i tabell 7 men endast i de fall det vägda antalet publikationer överstiger 10. Man bör dock hålla i minnet att citeringsmedelvärden är svår- tolkade när de baseras på så låga volymer som är fallet för flertalet ämnen i tabell 7. I bilaga 2 redovisas referensvärden i form av volym och medel- citering för och de fem största universiteten samt för de ämnesområden där de studerade myn- digheterna hade störst volym. de publikationer som citeras lika mycket som eller lägre än den , se metodik avsnittet. publikationer återfanns inom totalt 19 ämnen varav de 3 största står för två tredjedelar (, tabell 7). Det största ämnet Fisheries stod för av verkets publikationer. Dessa citeras över världsgenomsnittet, dvs. ungefär i samma nivå som alla svenska publikationer inom detta område (1,24). står för av alla svenska publikationer inom ämnesområdet Fisheries; 15 av total 71 svenska publikationer inom detta område. publikationer representerade totalt 30 ämnen men med relativt få publikationer per ämne. Endast ett ämne (Food Science and Technology) var större än fem publikationer (vägt antal). publikationer fanns inom totalt 28 ämnen. Endast 1 av dessa (Pharmacology & Pharmacy) hade en volym över 5 publikationer. För alla övriga ämnen var volymen 2 publikationer eller mindre. visade den största ämnesbredden med publika- tioner inom totalt 53 ämnen. Inom 4 ämnen fanns mer än 10 pub- likationer. står för av alla svenska publikationer inom Infectious Diseases (jfr bilaga 2). Publikationerna från åter- fanns inom 45 ämnesområden. Ett av dessa Veterinary sciences stod för nästan hälften () och citerades relativt högt, över världsgenomsnittet. För 2 områden, Veterinary sciences och Parasitology, står veterinärmedicinska relativt stor andel av alla svenska publikationer inom respektive fält (respektive ). SOU 2009:8 Bilaga 5 Ämnesområden med 5 publikationer eller mer från respektive myndighet. Medelciteringen anges också i de fall volymen är större än 10 vägda AAdress- och ämnesvägt antal. BAndelen av världsproduktionen som citeras mer än den 90:e och den . Aksnes DW 2003. Characteristics of highly cited papers. Research Evaluation 12: 159–170. Citation rates and perceptions of scientific contribution. – J. American Soc for Information Sci and Thechnol. 57: 169–185. Glänzel W, Czerwon HJ 1999. A bibliometric analysis of international scientific cooperation of union (1985-1995). Scientometrics 45: 185–202. Hur mycket citeras svenska publikationer? rapportserie 13:2006 (). Bibliometric methods: pitfalls and possibilities. – Basic & Clinical Pharamacaology and Toxicology 97: 261–275. Wuchty S, Uzzi B 2007. The increasing dominance of teams in production of knowledge. Science 316: 1036–1039. Antal adress- och ämnesvägda publikationer per organisa- tion och ämne. Förkortningar: FiV = , LiV = Livs- medelsverket, LäV = , SMI= Smittskyddsinsti- tutet och SVA = , EU15 de 15 länder som var medlemmar i före . EU27 de 27 länder som (2008) är medlemmar i unionen. Physics, Fluids & Antal publikationer (adress- och ämnesvägda), fältnorma- liserad medelcitering och andel högt citerade publikationer för totalt och några större lärosäten som referens till statistiken för myndigheterna. Citeringsstatistik redovisas endast i de fall det finns 10 eller fler publikationer i ämnet vid lärosätet. Förkortningar: EU15: de 15 länder som var medlemmar i före , EU27: de 27 länder som (2008) är medlemmar i uni- onen, GU = , KI = , LU = , SU = , SLU = , . SOU 2009:8 Bilaga 5