sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Sfi syftar även till att ge studerande färdigheter att skriva och läsa. berättigar inte till studiemedel. Studierna finansieras ofta med ekonomiskt bistånd från kommunen. Vissa utbildningar inom folkbildningen ger rätt till studiemedel. Det gäller främst folkhögskolornas långa kurser, de s.k. allmänna och särskilda kurserna.61 Allmänna kurser motsvarar grundskole- och gymnasienivå och är ett alternativ till att gå på komvux. Varje folkhögskola bestäm- mer självständigt över sitt kursutbud och sin profil och är inte bunden till centralt fastställda läroplaner. Skolorna ger normalt företräde för sökande med kort tidigare skolutbildning. Folkhögskolor erbjuder också särskilda kurser som oftast är kombinationer av kurser eller ämnen som är unika för skolan. En del av de särskilda kurserna är eftergymnasiala yrkesutbildningar, t.ex. utbildningar till fritidsledare och teckenspråkstolk. Kompletterande utbildningar utgör ett komplement till gymnasiala utbildningar och är ofta inriktade mot ett ämnes- eller yrkes- område. Utbildningarna ger inte formell behörighet till fortsatta studier, utan kan ses som yrkesutbildningar eller som förberedande utbildningar till fortsatt högskoleutbildning där en viss färdighet krävs, t.ex. konst- och hantverksutbildningar. En liten grupp av 61 Långa kurser på folkhögskola är kurser som är längre än , ofta rör det sig om årslånga kurser. utbildningarna ges på eftergymnasial nivå och kräver genomgången gymnasial utbildning eller viss yrkeserfarenhet. Kompletterande utbildningar har enskilda huvudmän. Utbild- ningarna kan dock ställas under statlig tillsyn. Om utbildningen bedöms som värdefull från nationell synpunkt kan de studerande få rätt till studiemedel. Vissa utbildningar som bedöms som särskilt värdefulla kan även få statsbidrag. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är en relativt ung eftergymnasial utbildningsform. Utbildningen har samma grundkrav på behörig- het som högskolan. Enligt propositionen Kvalificerad yrkesutbild- ning (prop. 2000/01:63) är målet med utbildningen att den ska ge fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper, som krävs för att utföra kvalificerade uppgifter i ett modernt arbetsliv. Utbildningen ska präglas av såväl teoretisk fördjupning som en stark arbets- livsanknytning. De kvalificerade yrkesutbildningarna är mellan ett och långa och avslutas med en kvalificerad yrkesexamen. Det finns cirka 800 kvalificerade yrkesutbildningar inom flera olika utbildnings- områden. Många av utbildningarna finns inom teknik och tillverk- ning, ekonomi, vård, turism och restaurangområdet. till antalet studerande är hälften av anordnarna kommuner och landsting. En dryg tredjedel anordnas av privata företag och övriga anordnas av bl.a. stiftelser och högskolor.62 överlämnade regeringen propositionen (prop. 2008/09:68), som bygger på Yrkeshögskole- utredningens betänkande (SOU 2008:29). I propositionen föreslås att en yrkeshögskola ska bildas med utgångspunkt i de efter- gymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan som finns , främst kvalificerade yrkesutbildningar. Kompletterande utbild- ningar föreslås att bedrivas under ett särskilt regelverk. Flera av de kompletterande utbildningarna bedöms dock ha möjlighet att efter ansökan ingå i . De påbyggnadsutbildningar som inte är av eftergymnasial karaktär och därför inte bör anordnas inom föreslås anordnas som gymnasiala vuxenutbildningar inom komvux. 62 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (2008b). SOU 2009:28 Generella utgångspunkter dagen ska fatta beslut med anledning av regeringens förslag . 1.4.2Vilka studerar i vuxenutbildningen? Komvux minskar, men andelen studerande med utländsk bakgrund ökar /07 fanns cirka 205 000 studerande i komvux. Av dessa studerade i den gymnasiala vuxenutbildningen, 18 pro- cent i den grundläggande vuxenutbildningen och i påbyggnadsutbildning. Omräknat till heltidsstuderande studerade cirka 125 000 i komvux.63 Antalet studerande i komvux har minskat . Minskningen har framför allt skett inom gymnasial vuxenutbild- ning. Den främsta anledningen till detta är att den satsning på vuxenutbildning som skedde i och med avslutades 2002.64 har dock minskningen av antalet stude- rande fortsatt, mellan /06 och 2006/07 minskade antalet studerande . Den fortsatta nedgången kan vara en effekt av en förbättrad arbetsmarknad samt att det riktade statsbidraget för vuxenutbildning upphörde enligt förslagen i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1). Även antalet studerande på påbyggnadsutbildningar har minskat , från cirka 8 500 /98 till dagens 2 200. Den stora minskningen beror i huvudsak på att vissa utbildningar återfinns inom högskolan, folk- högskolan, som KY-utbildningar eller som kompletterande utbildningar. Andelen kvinnor inom komvux har varit högre än andelen män. /07 var andelen kvinnor på grund- skolenivå och på gymnasienivå . Andelen kvinnor var något lägre inom påbyggnadsutbildningarna, 59 pro- cent, men könsfördelningen skiljde sig mellan olika utbildningar. På utbildningar inom vård- och omsorgsområdet var nästan alla studerande kvinnor och på utbildningar inom det tekniska området var en majoritet män. 63Om inte annat anges, är uppgifterna om komvux hämtade från (2008b). 64Kunskapslyftet var ett femårigt nationellt vuxenutbildningsinitiativ som startade som en del av en bredare strategi för att halvera den öppna arbetslösheten . Se SOU 1996:27. Andelen studerande inom komvux som är födda utomlands har ökat . /98 var andelen födda utom- lands . /07 var motsvarande andel 39 pro- cent. Det finns stora skillnader mellan utbildningsformerna. På grundskolenivå utgjorde de som var födda utomlands . Det är också inom den nivån som andelen födda utomlands ökat mest . På gymnasienivå var andelen studerande som är födda utomlands och på påbyggnadsutbildningarna Även åldersfördelningen skiljer sig mellan de olika utbildnings- Inom grundläggande vuxenutbildning var den största andelen studerande . Inom gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning var den största andelen studerande . Åldersfördelningen har varit ungefär den samma , förutom att andelen 35-44-åringar inom gymnasial vuxen- utbildning ökade något under . Det finns också skillnader i de studerandes utbildningsbak- grund. Variationen är stor inom grundläggande vuxenutbildning. /07 var det vanligast att de studerande hade en hög- skoleutbildning (). Detta kan förklaras av att en stor andel av de studerande var födda utomlands och att de studerade på grundskolenivå för att få behörighet i svenska. På grundläggande vuxenutbildning var det också en förhållandevis stor andel, 16 pro- cent, för vilka uppgift om utbildningsbakgrund saknades. På gymnasienivå var variationen inte lika stor, vanligast var att de studerande hade en gymnasieutbildning som var längre än , . Drygt hälften av de studerande på påbyggnadsutbild- ning hade en gymnasieutbildning som var längre än . Tillträdesreglerna till högskolan har medfört att allt fler som redan har en gymnasieutbildning studerar på komvux. av de studerande på gymnasienivå /07 hade en gymnasieutbildning som var längre än . Dessutom gick av dem som fick slutbetyg från gymnasieskolan på komvux läsåret efter. Folkhögskolornas allmänna och särskilda kurser deltog cirka 13 000 personer i folkhögskolornas all- männa kurser. Precis som inom komvux var andelen kvinnor, , högre än andelen män. Nästan en tredjedel av de studerande på folkhögskolorna definierades som invandrare. Den största andelen studerande i folkhögskolorna var 18–och den näst största åldersgruppen var 30–. En stor andel, , hade högst en tvåårig gymnasieutbildning. av de studerande hade minst en treårig gymnasie- utbildning.65 I folkhögskolornas särskilda kurser deltog totalt cirka 14 000 personer. Majoriteten, , var kvinnor. Åldersfördelningen var den samma som på folkhögskolornas allmänna kurser, men andelen som definierades som invandrare var lägre, cirka sju pro- cent. De studerande på de särskilda kurserna hade också en annan utbildningsbakgrund. av deltagarna hade minst en treårig gymnasieutbildning. av de studerande på kompletterande utbildningar är kvinnor deltog cirka 5 500 studerande i kompletterande ut- bildningar. Andelen kvinnor var hög, , och medelåldern för samtliga studerande var 28 år.66 Antalet KY-studerande har ökat kraftigt Antalet studerande i kvalificerad yrkesutbildning har sedan utbild- ningsformen övergick från att vara en försöksverksamhet till att vara permanent ökat med . deltog cirka 38 000 studerande i en kvalificerad yrkesutbildning.67 Könsfördelningen på kvalificerade yrkesutbildningar är jämn. Precis som inom andra yrkesutbildningar finns det dock stora skill- nader mellan olika utbildningsområden. Av de större utbildnings- områdena hade hälso- och sjukvårdsområdet störst andel kvinnliga studerande, , och områdena teknik och teknisk industri störst andel manliga, . Andelen studerande med utländsk bakgrund var . Nästan hälften av de studerande på kvalificerade yrkesutbildningar var och medelåldern var . Hälften av de stude- 65Om inte annat anges, är uppgifterna om folkhögskolorna hämtade från SCB (2008b). 66Skolverket (2008c). 67Om inte annat anges, är uppgifterna om KY hämtade från Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (2008b). rande hade en två- eller treårig yrkesförberedande gymnasieutbild- ning. Så många som cirka 12 000, , av de KY-studerande hade varit registrerade på högskolan. Av dessa hade dessutom cirka 1 600, , en högskoleexamen. 1.4.3Vad och hur läser man inom vuxenutbildningen? Allmänna ämnen dominerar inom komvux Studier inom komvux bedrivs framför allt i allmänna ämnen. Inom grundläggande vuxenutbildning läser de flesta svenska som andra- språk och engelska. Inom gymnasial vuxenutbildning läser störst andel av kursdeltagarna orienteringskurser och datorkunskap. Inom påbyggnadsutbildningarna har kurser i omsorg, flygyrkes- teknik och transportteknik flest studerande. Utbildningsanordnarna erbjuder inom komvux kontinuerliga kursstarter och flexibla examinationer. Enligt en enkätunder- sökning av CSN studerar omkring var tionde studerande på grund- skole- och gymnasienivå i komvux på distans.68 I en uppföljning av satsningen på en infrastruktur för vuxnas lärande konstaterades dessutom att kommunerna blivit bättre rustade att möta vuxna individers skilda behov av stöd för lärande.69 En annan viktig förutsättning för livslångt lärande är att vuxen- studerandes kunskaper och kompetenser värderas, dokumenteras och erkänns genom s.k. validering. Det finns ingen skyldighet för kommuner att tillhandahålla validering, men enligt en studie av Valideringsdelegationen tillhandahöll av kom- munerna sådan inom ramen för komvux.70 Räknat utifrån antal verksamhetspoäng läser av de studerande på grundläggande vuxenutbildning på halvtid eller mer. Motsvarande andel för gymnasial vuxenutbildning var . Inom påbyggnadsutbildningarna läser halvtid eller mer.71 Av de cirka 824 000 studerande som fanns registrerade inom komvux under /07, fullföljde 74 pro- 68CSN (2008a). 69Myndigheten för skolutveckling (2004). 70Valideringsdelegationen (2008). 71Uppgifter som tagit fram för kommitténs räkning. Det finns vissa kvalitets- brister med detta mått eftersom det inte finns några föreskrifter om hur man ska beräkna antalet verksamhetspoäng på grundskolenivå. På gymnasienivå är verksamhetspoängen ett mått på lärande och relateras till kursen men på grundskolenivå är verksamhetspoängen snarare ett mått på studiernas tidsomfattning och relateras till den studerande. cent den kurs de påbörjat under läsåret medan avbröt kursen. Resterade deltog vid läsårets slut i kurser som ännu inte var avslutade. Inom grundläggande vuxenutbildning avbröt av kursdeltagarna sin kurs. Motsvarande andelar för gymnasial vuxenutbildning och för påbyggnadsutbildningarna var 20 respektive 12 procent.72 Hälften av dem som gått allmän kurs i folkhögskolan är behöriga till högskolan Precis som inom komvux läser studerande på folkhögskolornas allmänna kurser en generell utbildning. På de särskilda kurserna är det vanligast att de studerande läser estetiska ämnen, beteende- vetenskap och humaniora eller samhällsvetenskap. Omkring 4 000 personer deltog i folkhögskolans eftergymnasiala yrkesutbildningar . Störst var fritidsledarutbildningen. Andra stora utbildningar fanns inom medieområdet, scenisk konst och kultur samt inom friskvård. Folkhögskolestatistiken innehåller inga examinations- eller avgångsuppgifter. Däremot gjorde SCB 2006 en enkätunder- sökning som visar att hälften av dem som gått en allmän kurs fick grundläggande behörighet till högskolestudier. Ungefär lika många, , hade studerat på universitet eller högskola efter sin folkhögskoleutbildning.73 Konst- och hantverksutbildningar dominerar i kompletterande utbildningar Kompletterande utbildningar ges t.ex. inom konst, dans, teater, musik, design och mode. Andra utbildningar finns inom områden som hantverk, media, flyg, frisk- och hudvård. anord- nades flest utbildningar inom hantverks- och konstområdena. fullföljde nästan 4 000 studerande en komplette- rande utbildning.74 72Här avses antalet kursdeltagare. En studerande kan var deltagare på flera kurser. 73SCB (2006a). 74Skolverket (2008c). av de KY-studerande hade arbete efter examen var KY-utbildningar inom företagsekonomi, handel och administration de vanligaste. Flest studerande, , gick en utbildning på 80-99 KY-poäng (2-2,). Andelen studerande på kortare utbildningar har dock ökat . Detta kan till viss del förklaras av att före detta påbyggnadsutbildningar har gjorts om till KY-utbildningar. examinerades cirka 7 400 KY-studerande. Mot- svarande antal var cirka 5 500. Enligt en enkät, som besvarades av de examinerade , hade arbete och eget företag året efter. Av dem som hade arbete uppgav att arbetet var helt eller delvis inom det område som KY-utbildningen syftade till.75 Färre komvuxstuderande tar studielån finansierade av de komvuxstuderande sina studier med studiebidrag och med studielån och studie- bidrag. finansierade sina studier med rekryteringsbidrag. Andelen studerande som finansierar sina studier på komvux med studiemedel har successivt ökat . Andelen stude- rande som inte har studiemedel har minskat från 2006.76 av de studerande har således något slags studiemedel. har dock andelen studerande som tar studielån minskat medan andelen som bara tar studiebidrag ökat något.77 Enligt uppföljningar är det vanligare att studerande på påbyggnadsutbildningar finansierar sina studier med studie- medel än de som går på grundläggande och gymnasial vuxenutbild- ning. studier visar också att det är vanligare att studerande som är tar ut studiemedel, framför allt på gymnasienivå och påbyggnadsutbildning. Det är också vanligare att 75Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (2008a). 76En orsak till detta kan vara att studiemedel ersatt andra former av vuxenstudiestöd . 77SCB (2008a). kvinnor finansierar sina studier med studiemedel än att män på samma utbildningar gör det.78 Majoriteten av dem som läser på komvux utan studiemedel uppger i en enkätundersökning av CSN att de har mycket låga inkomster eller inga inkomster alls. Det vanligaste sättet att för- sörja sig för studerande på komvux är genom arbete. Ungefär hälften av kvinnorna och en tredjedel av männen uppger att de försörjer sig med lön.79 Andelen folkhögskolestuderande med studiemedel har varit Sjutton procent av de studerande på folkhögskolornas allmänna och särskilda kurser finansierade sina studier med studiebidrag. Ungefär en tredjedel tog ut studielån och studie- bidrag. finansierade sina studier med rekryterings- bidrag. Andelen studerande som finansierar sina studier med studie- medel har varit relativt . Precis som inom den kommunala vuxenutbildningen har dock andelen studerande som tar studielån minskat, medan andelen studerande som bara tar studiebidrag ökat de senaste åren.80 Bara hälften av de studerande på kompletterande utbildningar är berättigade till studiemedel Antalet studerande som deltog i en kompletterande utbildning som var berättigad till studiestöd var nästan 3 000, dvs. av de studerande. Av dessa var cirka 1 800, , kvinnor.81 av de KY-studerande tar fullt studiemedel Av de studerande som gick en kvalificerad yrkesutbildning finansierade sina studier med bidrag och studielån, och med studiebidrag. Femton procent hade inga studie- 78Skolverket (2007a); (2008a). 79CSN (2008a). 80SCB (2008a). 81Skolverket (2008c). har andelen studerande med studiemedel ökat i takt med att antalet platser utvidgats.82 Studiestödet är en självklar del av utbildningspolitiken och är för de flesta studenter och vuxenstuderande en förutsättning för studier. Målen för det statliga studiestödet, och därmed studiemedels- systemet, har varit relativt oförändrade över åren. Genomgående har inriktningen varit att studiestödet ska verka rekryterande och socialt, ekonomiskt och geografiskt utjämnande. Efterhand har tillkommit att stödet även ska fungera utjämnande avseende kön och ålder. Målen för dagens studiestöd fastställdes av med anledning av propositionen Ett reformerat studiestödssystem 1999/2000:10). Jämfört med de mål som uttrycktes i samband med studie- medelsreformen 1989 framhålls inte längre att studiemedlen ska bidra till att studier bedrivs effektivt, att de ska stå i samklang med den allmänna fördelningspolitiken och att systemet ska vara enkelt och lättöverskådligt. Det finns dock inte skäl att påstå att dessa faktorer har nedtonats för att de är mindre viktiga. Snarare har regeringen sannolikt syftat till att begränsa omfattningen av antalet mål. Dessa mål utgör fortfarande grund för utformningen av det nuvarande systemet, även om de inte finns med i de övergripande målen. Det generella studiemedelssystemet infördes Grunderna för dagens studiestöd lades 1965. fanns behovsprövade studiestöd i olika former.83 infördes icke behovsprövade stipendier till läroverkselever som saknade utbild- 82SCB (2008a). 83Det första statliga studiestödet beviljades 1919 till från i . erhöll ett studielån om sammanlagt och blev längre fram folkskollärare och folkskoleinspektör. ningsmöjligheter på hemorten. infördes dessutom en generell studiehjälp till gymnasieungdomar.84 Studiemedelssystemet bröt vid sin tillkomst mot de då gällande principerna om behovsprövning. Systemet blev generellt och studiemedel beviljades till alla som antogs till högre utbildning. Det var oberoende av föräldrarnas ekonomi och någon lämplighets- prövning skedde inte. Studiemedel lämnades i form av bidrag och lån med ett belopp som skulle göra heltidsstudier möjliga. Stor- leken på stödet kopplades till den allmänna prisutvecklingen. Lånen skulle normalt vara slutbetalda . Utvecklingen på utbildningsområdet, främst utbyggnaden av vuxenutbildningen och det vidgade tillträdet till högskoleutbild- ning, ledde till en kraftig ökning av antalet äldre studerande och till krav på förbättrade studiefinansieringsmöjligheter. En första större förändring genomfördes när äldre studerande i studiehjälps- systemet fördes över till studiemedelssystemet. Studiemedel kunde då beviljas även för andra studier än högskole- och universitets- studier. Vuxenstuderande fick därmed samma ekonomiska förut- sättningar som studerande inom högskolan. En omfattande förändring skedde genom vuxenutbildningsreformen. Reformen innefattade bl.a. särskilda rekryteringsåtgärder på arbetsplatserna, rätt till ledighet från arbetet för studier samt förmånlig studiefinansiering genom det särskilda vuxenstudiestödet (svux) och korttidsstudiestödet. Svux och korttidsstudiestödet riktades i första hand till dem som tog ledigt från arbetet för att studera.85 genomfördes ett antal förändringar i studiemedelssyste- met. Förändringarna innebar framför allt att subventioner som låg inbyggda i lånesystemet omvandlades till ökade bidrag . De nya reglerna innefattade bl.a. en höjd totalnivå och ett höjt studiebidrag. Även vidgade möjligheter till studiemedel vid utlandsstudier infördes. Möjligheten till barntillägg i form av lån, vilken hade funnits , avskaffades. En inkomstrelaterad återbetalning av studielån infördes. 84Centrala studiehjälpsnämnden (1969). 85Eftersom arbetslösheten ökade infördes ett särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) 1984. genomfördes sedan en omfattande utbyggnad av den högre utbildningen. Antalet studiemedelstagare ökade kraftigt. För att rekrytera fler studerande på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar infördes ett särskilt vuxenstudiestöd, s.k. NT-svux.86 Även vuxenutbildningen på grundskole- och gymnasienivå byggdes ut, inte minst genom den femåriga satsningen Kunskaps- lyftet som påbörjades 1997.87 I samband med in- fördes ytterligare ett studiestöd, s.k. särskilt utbildningsbidrag (ubs). Detta bidrag bestod i sin helhet av bidrag motsvarande ersättningen vid arbetslöshet. Den senaste större reformen av studiemedelssystemet genomfördes . Bakgrund till reformen var främst att det dittillsvarande systemet hade blivit svåröverskådligt. För studerande på grund- skole- och gymnasienivå fanns fyra stora stödformer: särskilt vuxenstudiestöd, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, särskilt utbildningsbidrag och studiemedel. Detta ledde till att systemet och därmed de ekonomiska förutsättningarna för studier var svåra att överblicka. De ekonomiska förhållandena kunde också variera mellan studerande på samma utbildningar, vilket upplevdes som orättvist. Dessutom försvårades studiestödsadministrationen efter- som många studerande ansökte om flera stöd . Ett annan skäl för reformen var att lånesystemet behövde stramas upp. Det inkomstbaserade återbetalningssystem som gällde hade lett till obalans i systemet med stora kommande låneavskrivningar till följd. Detta speglades också av att det i målen för det nya studiestödet lades till att studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det studiemedelssystem som infördes och som fortfarande gäller är ett generellt system. De olika formerna av vuxenstudiestöd har avskaffats. Vissa delar från dessa överfördes i stället till studie- medelssystemet. Bidragsdelen i studiemedlen höjdes i samband med reformen från av totalbeloppet. 86Detta stöd var ett relativt förmånligt stöd och innebar att de studerande fick studiemedel upp till a-kassenivån, varav i bidrag. 87Kunskapslyftet var ett femårigt nationellt vuxenutbildningsinitiativ som startade som en del av en bredare strategi för att halvera den öppna arbetslösheten . Se SOU 1996:27. övergick till att bli ett annuitetslån, i viss mån modifierat sådant, där lånen normalt ska vara återbetalade . En över- klagandenämnd infördes dit beslut om beviljning och återkrav av studiemedel kan överklagas.88 genomfördes tre förändringar av lite större betydelse. Ett tilläggsbidrag infördes inom studiemedelssystemet till stude- rande som har vårdnaden om barn. Åldersgränserna för rätt till studiemedel respektive studielån höjdes och en beloppshöjning av totalbeloppet genomfördes med . Enligt propositionen Förstärkning av studiestödet (prop. 2004/05:111) var motivet för höjningen av åldersgränserna att kompetensutveckling behövdes längre upp i åldrarna. Tilläggsbidraget för studerande med barn var avsett dels för att förbättra situationen för barn i ekonomiskt utsatta familjer, dels för att underlätta studievillkoren för studerande som har eller får barn. Höjningen av totalbeloppet motiverades av regeringen i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2005/06:100) med att studiemedlens totalbelopp behövde förstärkas. Trots att ett generellt studiestödssystem infördes bedömde regeringen att det fanns behov av ett studiestöd med starkare rekryteringseffekt för personer med kort tidigare utbildning. Av detta skäl infördes ett rekryteringsbidrag för vuxenstuderande på grundskole- och gymnasienivå.