sou · GWB3125 · 2009-01-01 00:00:00 — 13 § Ytterligare bestämmelser i de ämnen som anges i 1 § tredje stycket och 3–12 §§ samt om utseende av ersättare för riksdags- ledamöterna meddelas i riksdagsordningen eller annan lag. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 1 § sammanträder till . hålls i , om inte eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. 2 § väljer inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. 3 § väljer inom sig utskott, däribland ett konstitutions- utskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdags- ordningen. RättenT att väcka förslagT 4 § Regeringen och varje riksdagsledamot får, i enlighet med bestämmelser i riksdagsordningen, väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i denna regeringsform. 5 § Ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdags- ledamot bereds av ett utskott innan det avgörs, om inte annat anges i denna regeringsform. 6 § När ett ärende ska avgöras i kammaren, får varje riksdags- ledamot och varje statsråd yttra sig. Närmare bestämmelser om detta meddelas i riksdagsordningen. I riksdagsordningen meddelas också bestämmelser om jäv. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 7 § Vid omröstning i kammaren gäller som beslut den mening som mer än hälften av de röstande enas om, om inte något annat anges i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i , i huvudbestämmelse i riksdags- ordningen. Bestämmelser om förfarandet vid lika röstetal meddelas i riksdagsordningen. 8 § Varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. 9 § Sammanträden i kammaren är offentliga. Ett sammanträde får dock hållas inom stängda dörrar enligt bestämmelser i riksdagsordningen. 10 § Riksdagsledamöter och ersättare får fullgöra uppdrag som ledamot utan att hindras av tjänsteuppgift eller annan sådan skyldighet. 11 § En riksdagsledamot eller en ersättare får inte lämna sitt uppdrag utan att har medgett det. När det finns anledning till det, ska självmant pröva om en ledamot eller en ersättare är behörig enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Den som förklaras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag. En ledamot eller en ersättare får i annat fall skiljas från uppdraget endast om han eller hon genom brott har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Beslut om detta fattas av domstol. 12 § Talan får inte väckas mot den som utövar eller har utövat uppdrag som riksdagsledamot på grund av hans eller hennes yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget, utan att har medgett det genom ett beslut som minst fem Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag sjättedelar av de röstande har enats om. Detsamma gäller i fråga om frihetsberövande eller förbud att resa inom riket. Misstänks en riksdagsledamot för brott i annat fall, ska bestämmelser i lag om gripande, anhållande eller häktning tillämpas endast om han eller hon erkänner brottet eller har tagits på bar gärning eller om det är fråga om ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . 13 § som en riksdagsledamot är talman eller tillhör regeringen utövas hans eller hennes uppdrag som riksdagsledamot av en ersättare. kan i riksdagsordningen föreskriva att en ersättare ska träda i en riksdagsledamots ställe när han eller hon är ledig. Bestämmelserna i 10 § och 12 § första stycket gäller även för talmannen och hans eller hennes uppdrag. För en ersättare som utövar uppdrag som riksdagsledamot gäller bestämmelserna om ledamot. 14 § Ytterligare bestämmelser om riksdagsarbetet meddelas i riksdagsordningen. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 1 § Av 1 kap. 5 § framgår att konungen eller drottning som enligt successionsordningen innehar tron är rikets statschef. 2 § Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt . Han eller hon får inte vara statsråd eller utöva uppdrag som talman eller riksdagsledamot. 3 § Statschefen ska hållas underrättad om rikets angelägenheter av statsministern. När det behövs sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. Statschefen ska samråda med statsministern, innan han eller hon reser utomlands. 4 § Om konungen eller drottning som är statschef är förhindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd medlem av konungahuset, som inte är förhindrad, för att som tillfällig riks- föreståndare fullgöra statschefens uppgifter. 5 § Om konungahuset utslocknar väljer en riks- föreståndare som ska fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. väljer en vice riksföreståndare. Detsamma gäller om konungen eller drottning som är statschef dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt . 6 § Om konungen eller drottning som är statschef inte har fullgjort eller kunnat fullgöra sina uppgifter , ska regeringen anmäla det till . beslutar om konungen eller drottningen ska anses ha avgått. 7 § kan välja någon att efter regeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när ingen med behörighet enligt 4 eller 5 § kan tjänstgöra. Talmannen eller, om han eller hon har förhinder, vice talman tjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riks- föreståndare, när ingen annan behörig kan tjänstgöra. 8 § Konungen eller drottning som är statschef kan inte åtalas för sina gärningar. En riksföreståndare kan inte åtalas för sina gärningar som statschef. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 1 § Regeringen består av statsministern och övriga statsråd. Statsministern utses enligt bestämmelserna i 4–6 §§. ministern tillsätter övriga statsråd. 2 § Statsråden ska vara svenska medborgare. Ett statsråd får inte inneha någon anställning. Han eller hon får inte heller inneha något uppdrag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för honom eller henne. 3 § En nyvald riksdag ska senast efter det att den samlats genom omröstning pröva frågan om statsministern har tillräckligt stöd i . Om mer än hälften av ledamöter röstar nej på denna fråga, ska statsministern entledigas. Omröstningen ska inte hållas om statsministern redan har entledigats. 4 § När en statsminister ska utses, kallar talmannen företrädare för varje partigrupp inom till samråd. Talmannen överlägger med vice talmännen och lämnar sedan förslag till . ska senast , utan beredning i utskott, pröva förslaget genom omröstning. Om mer än hälften av ledamöter röstar mot förslaget, är det förkastat. I annat fall är det godkänt. § Förkastar talmannens förslag, ska förfarandet enligt Har fyra gånger förkastat talmannens förslag, ska förfarandet avbrytas och återupptas först sedan val till har hållits. Om inte ordinarie val ändå ska hållas , ska extra val hållas . Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 6 § När har godkänt ett förslag om ny statsminister, ska statsministern så snart det kan ske anmäla de övriga statsråden för . Därefter äger regeringsskifte rum vid en särskild konselj inför statschefen eller, om statschefen har förhinder, inför talmannen. Talmannen ska alltid kallas till konseljen. Talmannen utfärdar förordnande för statsministern på vägnar. Entledigande av statsministern eller annat statsråd 7 § Förklarar att statsministern eller något annat statsråd inte har förtroende, ska talmannen entlediga statsrådet. Om regeringen kan besluta om extra val till och gör det inom från misstroendeförklaringen, ska något entledigande dock inte ske. I 3 § finns bestämmelser om entledigande av statsministern med anledning av en statsministeromröstning efter val. 8 § Ett statsråd ska entledigas om han eller hon begär det, stats- ministern av talmannen och ett annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i andra fall entlediga statsråd. 9 § Om statsministern entledigas eller dör, ska talmannen entlediga de övriga statsråden. 10 § Statsministern kan bland de övriga statsråden utse någon att i egenskap av ställföreträdare vid förhinder för statsministern fullgöra hans eller hennes uppgifter. Har någon ställföreträdare inte utsetts eller har också ställföreträdaren förhinder, fullgörs stats- ministerns uppgifter i stället av den av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd , har den äldste av dem företräde. 11 § Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppehåller de sina befattningar till dess en ny regering har tillträtt. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag statsråd än statsministern entledigats på egen begäran, uppehåller han eller hon sin befattning till dess en efterträdare har tillträtt, om statsministern begär det. 12 § Om talmannen har förhinder övertar en vice talman de uppgifter som talmannen har enligt detta kapitel. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 1 § För att bereda regeringsärenden och för att biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet i övrigt ska det finnas ett regeringskansli. I detta ingår departement för olika verksamhets- grenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Stats- ministern utser bland statsråden chefer för departementen. 2 § Vid beredningen av regeringsärenden ska behövliga upplys- ningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. Upp- lysningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs inhämtas från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig. 3 § Regeringsärenden avgörs av regeringen vid regeringssamman- träde. Regeringsärenden som gäller verkställighet inom försvars- makten av författningar eller särskilda regeringsbeslut kan dock, i den omfattning som anges i lag, under statsministerns överinseende avgöras av chefen för det departement som ärendena hör till. 4 § Statsministern kallar övriga statsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid sammanträdet. Minst fem statsråd ska delta i regeringssammanträdet. 5 § Vid ett regeringssammanträde är departementschefen föredrag- ande i de ärenden som hör till hans eller hennes departement. Statsministern kan dock förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag SOU 2008:125 Protokoll och skiljaktig mening 6 § Vid regeringssammanträden ska protokoll föras. Skiljaktiga meningar ska antecknas i protokollet. 7 § Författningar, förslag till och andra beslut som ska expedieras ska för att bli gällande skrivas under av statministern eller ett annat statsråd på regeringens vägnar. Regeringen kan dock genom förordning föreskriva att en tjänsteman i särskilda fall ska få skriva under beslut som ska expedieras. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag Lagar och andra föreskrifter 1 § Föreskrifter meddelas av genom lag och av regeringen genom förordning. Föreskrifter kan också, efter bemyndigande av eller regeringen, meddelas av andra myndigheter än regeringen och av kommuner. Ett bemyndigande att meddela föreskrifter ska alltid ges i lag eller förordning. Föreskrifter som meddelas genom lag 2 § Föreskrifter ska meddelas genom lag om de avser 1.enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes, 2.förhållandet mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller iövrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, 3.grunderna för kommunernas organisation och verksamhets- former och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden, 4.trossamfund och grunderna för som trossamfund, 5.rådgivande folkomröstning i hela riket och förfarandet vid folkomröstning i en grundlagsfråga, eller Även av andra bestämmelser i denna regeringsform och av annan grundlag följer att föreskrifter av visst innehåll ska meddelas genom lag. Föreskrifter som meddelas av regeringen 3 § kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 och 3. Föreskrifterna får dock inte avse 1.annan rättsverkan av brott än böter, 2.skatt, utom tull på införsel av varor, eller 3.konkurs eller utsökning. kan i lag, som innehåller ett bemyndigande enligt första stycket, föreskriva även annan rättsverkan av brott än böter Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag för överträdelse av en föreskrift som meddelas av regeringen med stöd av bemyndigandet. 4 § kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 1–3 om anstånd med att fullgöra förpliktelser. 5 § kan i en lag bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om 1.när lagen ska träda i kraft, 2.när delar av lagen ska börja eller upphöra att tillämpas, eller 3.tillämpning av lagen i förhållande till ett annat land eller en mellanfolklig organisation. 6 § Föreskrifter som regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt denna regeringsform ska underställas för prövning om bestämmer det. 7 § Regeringen får utöver vad som följer av 3–5 §§ meddela 1.föreskrifter om verkställighet av lag, och 2.föreskrifter som inte enligt grundlag ska meddelas av . Regeringens föreskrifter enligt första stycket får inte avse eller dess myndigheter. Regeringen får inte heller med stöd av bestämmelsen i första stycket 2 meddela föreskrifter som avser den kommunala beskattningen. 8 § Att regeringen får meddela föreskrifter i ett visst ämne hindrar inte att meddelar föreskrifter i samma ämne. Föreskrifter som meddelas av andra än och regeringen 9 § kan bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 om föreskrifterna avser 2.skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommu- Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 10 § Om enligt detta kapitel bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter i ett visst ämne, kan också medge att regeringen bemyndigar en förvaltningsmyndighet eller en kommun att meddela föreskrifter i ämnet. 11 § Regeringen får bemyndiga en myndighet under regeringen eller någon av myndigheter att meddela föreskrifter enligt 7 §. Ett bemyndigande till myndigheter får dock inte avse förhållanden inom eller dess myndigheter. 12 § Föreskrifter som en myndighet under regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt 10 eller 11 § ska underställas regeringen för prövning om regeringen bestämmer det. 13 § kan genom lag uppdra åt att meddela föreskrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap. och beträffande dess uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. kan bemyndiga myndigheter att meddela föreskrifter som avser förhållanden inom eller dess myndigheter. Stiftande av grundlag och riksdagsordningen 14 § Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. Det ska dessutom gå mellan den tidpunkt då ärendet första gången anmäldes i kammare och valet, om inte beslutar om undantag. Ett sådant beslut ska fattas senast vid ärendets beredning, och minst fem sjättedelar av ledamöterna måste rösta för beslutet. 15 § får inte såsom vilande anta ett förslag om stiftande av grundlag som är oförenligt med ett annat vilande grundlags- förslag, utan att avslå det först antagna förslaget. 16 § Folkomröstning om ett vilande grundlagsförslag ska hållas, om det yrkas av minst en tiondel av ledamöter och minst en tredjedel av ledamöterna röstar för yrkandet. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag yrkande ska framställas från det att antog grundlagsförslaget som vilande. Yrkandet ska inte beredas i utskott. Folkomröstningen ska hållas med det val till som avses i 14 §. Vid omröstningen får de som har rösträtt vid valet förklara om de godtar det vilande grundlagsförslaget eller inte. Förslaget är förkastat, om de som röstat mot förslaget är fler än de som röstat för förslaget och om de som röstat mot till antalet är fler än hälften av dem som har avgett godkända röster vid riksdagsvalet. I annat fall tar upp förslaget till slutlig prövning. 17 § Riksdagsordningen stiftas på det sätt som anges i 14 § första– tredje meningarna och 15 §. Den kan också stiftas genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för beslutet. Tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen meddelas dock i samma ordning som lag i allmänhet. Första stycket tillämpas också vid stiftande av sådan lag som avses i 2 § första stycket 4. Ändring och upphävande av lag 18 § En lag får inte ändras eller upphävas på annat sätt än genom en lag. I fråga om ändring eller upphävande av grundlag eller riksdags- ordningen tillämpas 14–17 §§. Vid ändring eller upphävande av sådan lag som avses i 2 § första stycket 4 tillämpas 17 § första stycket. Utfärdande och kungörande av föreskrifter 19 § En beslutad lag ska utfärdas av regeringen . En lag med sådana föreskrifter om eller dess myndigheter som inte ska tas in i grundlag eller riksdagsordningen kan dock utfärdas av . Lagar ska kungöras . Detsamma gäller förordningar, om inte annat anges i lag. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 20 § För att lämna yttranden över lagförslag ska det finnas ett lagråd, där det ingår domare eller, vid behov, tidigare domare i och Regeringsrätten. Närmare bestämmelser om Lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag. 21 § Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen, av ett riksdagsutskott. Ett yttrande ska inhämtas innan beslutar 1.grundlag om tryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt tekniska upptagningar, 2.lag om begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar, 3.lag som avses i 2 kap. 3 § andra stycket, 14–16 §§, 20 § eller 4.lag om beskattning eller lag som innebär åligganden för kommunerna, 5.lag som avses i 2 § första stycket 1 och 2 eller lag som avses i 11 och 12 kap., eller 6.lag som ändrar eller upphäver en lag enligt 1–5. Bestämmelserna i andra stycket gäller dock inte, om Lagrådets granskning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men uppkommer. Föreslår regeringen att ska meddela lag i något av de ämnen som avses i andra stycket och har Lagrådets yttrande inte inhämtats, ska regeringen redovisa skälen för detta för . Att Lagrådet inte har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot att lagen tillämpas. 22 § Lagrådets granskning ska avse 1.hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen 2.hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, 3.hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, 4.om förslaget är utformat så att lagen kan antas tillgodose de syften som har angetts, och 5.vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag Beslut om statens inkomster och utgifter 1 § beslutar om skatter och avgifter till staten samt om statens budget. 2T §T RegeringenT lämnar en budgetproposition till riksdagen.T 3T §T beslutar om budget för det följande budgetåret eller, om det finns särskilda skäl, för en annan budgetperiod. beslutar därvid om en beräkning av statens inkomster och om anslag för bestämda ändamål. kan besluta att ett särskilt anslag ska utgå för en annan tid än budgetperioden. kan besluta att statens inkomster får tas i anspråk för bestämda ändamål på annat sätt än genom beslut om anslag. 4T §T UnderT budgetperioden kan besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag.T 5T §T OmT inte har beslutat om en budget före budget- periodens början, beslutar i den omfattning som behövs om anslag för tiden till dess en budget har beslutats. kan uppdra åt finansutskottet att fatta ett sådant beslut på vägnar. OmT inte har beslutat om anslag enligt första stycket för ett visst ändamål, ska den senaste budgeten, med de ändringar som följer av andra beslut av , gälla till dess anslag beslutats. 6T § RiksdagenT kan besluta om riktlinjer för statens verksamhet även för tid efter den följande budgetperioden. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag Användning av anslag och inkomster 7T § Anslag och inkomster får inte användas på annat sätt än vad harT bestämtT . 8 § Regeringen förvaltar och förfogar över statens tillgångar, om de inte avser myndigheter eller i lag har avsatts till särskild förvaltning. Regeringen får inte utan att har medgett det ta upp lån eller göra ekonomiska åtaganden för staten. 9 § beslutar om grunder för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. kan också besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att har medgett det. 10 § Regeringen lämnar efter budgetperiodens slut en års- redovisning för staten till . Ytterligare bestämmelser om budgeten 11 § Ytterligare bestämmelser om och regeringens befogenheter och skyldigheter i fråga om regleringen av budgeten meddelas i riksdagsordningen eller särskild lag. 12 § Regeringen har ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor. Övriga bestämmelser om valutapolitiken meddelas i lag. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 13 § är rikets centralbank och en myndighet under . har ansvaret för penningpolitiken. Ingen myndighet får bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitik. har elva fullmäktige, som väljs av . leds av en direktion, som utses av fullmäktige. prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen ska beviljas ansvarsfrihet. Om vägrar en fullmäktig ansvarsfrihet är han eller hon därmed skild från sitt uppdrag. Fullmäktige får skilja en ledamot av direktionen från anställningen endast om ledamoten inte längre uppfyller de krav som ställs för att han eller hon ska kunna utföra sina uppgifter eller om han eller hon gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Bestämmelser om val av fullmäktige och om ledning och verksamhet meddelas i lag. 14 § Endast har rätt att ge ut sedlar och mynt. Bestämmelser om penning- och betalningsväsendet meddelas i övrigt genom lag. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag 10 kap. Internationella förhållanden Regeringens behörighet att ingå internationella överenskommelser 1 § Överenskommelser med andra stater eller med mellanfolkliga organisationer ingås av regeringen. 2 § Regeringen får ge en förvaltningsmyndighet i uppdrag att ingå en internationell överenskommelse i en fråga där överenskom- melsen inte kräver eller medverkan. godkännande av internationella överenskommelser 3 § godkännande krävs innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse som 1.förutsätter att en lag ändras eller upphävs eller att en ny lag stiftas, eller 2.i övrigt gäller ett ämne som ska besluta om. Om det riksdagsbeslut som avses i första stycket 1 eller 2 ska fattas enligt en särskild ordning, ska denna följas även vid riks- dagens godkännande av överenskommelsen. Även i andra fall krävs godkännande innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överens- kommelse, om överenskommelsen är av större vikt. Regeringen kan dock avstå från att inhämta godkännande, om rikets intresse kräver det. Regeringen ska då i stället överlägga med innan överenskommelsen ingås. 4 § En överenskommelse som avses i 3 § och som ingås inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen kan godkännas av , även om överenskommelsen inte finns i slutligt skick. Andra internationella förpliktelser samt uppsägning 5 § Bestämmelserna i 1–4 §§ tillämpas även på andra former av internationella förpliktelser för riket än överenskommelser samt på uppsägning av internationella överenskommelser eller förpliktelser. Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag Överlåtelse av beslutanderätt inom EU-samarbetet