sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — samtidig produktion av el och värme, är även valet av hur man fördelar den tillförda energin mellan de producerade mängderna el och värme, den så kallade allokeringsprincipen, en viktig faktor för att kunna bestämma storleken på den primära energianvändningen för elen respektive fjärrvärmen. Slutlig användning av energi benämns ibland även levererad energi eller enbart energianvändning. I och nationella energistatistik används begreppet levererad energi för bostäder och service m.m., industri och transporter. En jämförelse av den primära energianvändningen för två eller flera anläggningar är alltid korrekt i ett fysikaliskt, termodyna- miskt, perspektiv. Däremot uppstår till exempel för uppvärmning av två eller flera likartade byggnader i termodynamiskt perspektiv vissa orättvisor om jämförelsen baseras på slutanvändning av energi utan att hänsyn tas till vilken energibärare som levererar energin. Det beror på att omvandlingsförlusterna för vissa energi- slag (till exempel olja och biobränsle) inträffar efter systemgränsen levererad energi (dvs. inne i själva byggnaden eller i bilmotorn), medan omvandlingsförlusterna för vissa andra energislag som el och fjärrvärme inträffar före denna systemgräns (dvs. vid el- eller fjärrvärmeproduktionen). En mer korrekt jämförelse bör i dessa fall baseras på nettoenergi (det vill säga energibehov efter alla omvandlingsförluster), se figur 4.12. Utredningen gör bedömningen att viktningsfaktorer behövs för att: 1.Visa den från resurssynpunkt verkliga effekten av energi- användning för ett ändamål, av en effektiviseringsåtgärd eller av ökad energianvändningTPF24FPT, samt för att utvärdera hur mycket verklig energieffektivisering som har uppnåtts. 2.Visa förhållandet mellan slutlig energianvändning och tillförd energi. 23TP PT El, fjärrvärme och fjärrkyla är energibärare som kan produceras av energislag som till exempel olja, gas och biobränsle. Men olja, gas och biobränsle är också energibärare vid till exempel egen panna för uppvärmning och tappvarmvattenvärmning. 24TP PT Med energiändamål avses t.ex. att värma upp en byggnad, att driva ett fordon eller att driva en pump. Tillförsel och användning av energi i 3.Relatera besparingsmålen för respektive till varandra. Viktningsfaktorer utgör underlag för prioritering av vilken typ av slutlig energianvändning, t.ex. el för uppvärmnings- ändamål, som bör prioriteras mot bakgrund av det övergripande EU-målet om besparing av primär energi. Viktningsfaktorerna är således ett analysverktyg för att identifiera områden där styr- medel för effektivare energianvändning kan erfordras. Däremot bedömer utredningen inte att valet och utformningen av själva styrmedlet bör baseras på viktningsfaktorerna. För alla energislag kan en genomsnittlig viktningsfaktor och en marginalviktningsfaktor beräknas. Hur stor skillnad det är mellan dessa två viktningsfaktorer beror på ett antal faktorer. Exempelvis påverkar geografisk avgränsning, typ av produktion (bränsleval och energiomvandling) och överföringskapacitet mellan olika nät skill- naden mellan medel- och marginalprimärenergifaktor. Skillnaden mellan medel- och marginalviktningsfaktor är stor för el med den geografiska avgränsning som utredningen har valt.TPF25FPT För fjärrvärme och fjärrkyla är skillnaden mellan medel- och marginalviktningsfaktor däremot liten på nationell nivå. Skillnaden mellan vissa lokala fjärrvärme- och fjärrkylanät är dock stor. För oljeprodukter kan skillnaden på lång sikt bli stor, men och fram till och med bedöms skillnaden vara marginell. För biobränslen bedöms generellt skillnaden mellan medel- och mar- ginalviktningsfaktor vara liten under direktivets giltighetstid.TPF26FPT 25TP PT Utredningen har valt (inklusive import och export) som geografisk avgränsning för elmarknaden. Den främsta anledningen till detta är att den nordiska elmarknaden i prin- cip är helt integrerad. 26TP PT För olika typer av biobränslen kan skillnaderna mellan medel- och marginalprimärenergi- faktor möjligen behöva uppmärksammas. Tillförsel och användning av energi i När används medel- och marginalviktningsfaktorerna? Medelviktningsfaktorerna används för att korrekt beskriva den primära energianvändning som den slutliga energianvändningen kräver. Medelviktningsfaktor behövs också för utvärdering av vad direktivets tillämpning har lett till. Vid en sådan utvärdering används medelviktningsfaktorerna för respektive energibärare för utgångsläget (basårsperioden 2005), medan marginalviktnings- faktorerna för respektive energibärare ska användas för uppnådd effektivisering. Skälet till att använda medelviktningsfaktorerna för basårets energianvändning är att det inte fysiskt går att avgöra vilken aktivitet som tar en viss el-, fjärrvärme eller fjärrkylaproduk- tion i anspråk.TPF27FPT Marginalviktningsfaktorerna används helt eller delvis för samtliga de tre ändamål som nämnts ovan. Först och främst behövs de för att visa den från resurssynpunkt verkliga effekten av energieffekti- viseringsåtgärder. Samma resonemang som gäller för effektivisering gäller för tillkommande energianvändning, dvs. marginalviktnings- faktorerna ska användas. Vidare används marginalviktningsfaktorerna för att kunna rela- tera målen för respektive till varandra. Marginal- viktningsfaktorerna används också för att identifiera potentialer och prioritering av områden där det kan bli aktuellt att sätta in styrmedel. Däremot bedömer utredningen inte att valet och ut- formningen av själva styrmedlen bör baseras på viktningsfak- torerna. 27TP PT På marknaden säljs i kommersiella kontrakt allt oftare specificerad el, t.ex. vindkraftsel. Det går dock generellt inte att avgöra fysiskt vilken energiproduktion och vilket energi- användningsändamål som motsvarar varandra. Tillförsel och användning av energi i Ska viktningsfaktorerna vara dynamiska eller statiska? Frågan huruvida viktningsfaktorerna bör vara dynamiska eller statiska kan besvaras olika för olika energislag. Svaren är dessutom starkt beroende av vilken tidshorisont som används. Med ett tidsperspektiv fram , kan det eventuellt vara motiverat att revidera de valda viktningsfaktorerna framför allt för fjärrvärme, och möjligen även för fjärrkyla. Ett motiv till att revidera vikt- ningsfaktorn för fjärrvärme kan vara att omställningen av produk- tionssätt och bränsleval går relativt snabbt för denna energibärare. För fjärrkyla kan bedömningen att det kommer att ske en relativt snabb utbyggnad utgöra motiv för en revidering av viktnings- faktorn. Mot bakgrund av detta föreslår utredningen att en revidering av viktningsfaktorerna för fjärrvärme och fjärrkyla genomförs i samband med utvärdering av den första nationella energieffektiviseringsplanen och framtagande av de nationella energieffektiviseringsplaner som ska inges . Omställningen av elproduktionen sker däremot relativt lång- samt. I den av utredningen föreslagna och använda viktnings- faktorn för effektivisering (dvs. marginalperspektiv) har redan en viss förändring av elproduktionssystemet antagits. Det gäller till exempel förbättrade förbränningsverkningsgrader i kondensanlägg- ningar, effekterna av handeln med utsläppsrätter och av gröna certifikat. Utredningen bedömer därför att ingen förändring av de valda viktningsfaktorerna för el behöver ske under direktivets tillämpningsperiod. För oljeprodukter kan en större kolbaserad framställning av syntetiska oljeprodukter bli aktuell. IEA gör bedömningen att en sådan omställning kan ha skett . Denna förändring sker således på lång sikt.TPF28FPT För biobränsle gör utredningen bedömningen att ingen signifikant förändring förväntas under direktivets giltig- hetstid, och att viktningsfaktorer för biobränsle inte kommer att behöva revideras under direktivets tillämpningsperiod. Detta gäller såväl medel- som marginalviktningsfaktor. 28TP PT Anläggningar för att syntetiskt framställa olja är investeringstunga. Det kan därför kanske antas att den syntetiska oljan i så fall kommer att ligga som basproduktion. Tillförsel och användning av energi i 4.3.3Utredningens val av viktningsfaktorer Utredningen har analyserat och tagit fram viktningsfaktorer för el, fjärrvärme, fjärrkyla, oljeprodukter samt biobränsle. En samman- ställning av faktorerna görs i tabell 4.5. Dessa viktningsfaktorer används av utredningen i det följande. En mer detaljerad beskriv- ning av bakgrund för de valda viktningsfaktorerna lämnas i bilaga 4. Tabell 4.5 Sammanställning av utredningens viktningsfaktorer för el, fjärr- värme, fjärrkyla, oljeprodukter samt biobränsle 4.3.4Viktningsfaktorer för God bebyggd miljö, delmål 6 Enligt det nya målet i miljökvalitetsmål God bebyggd miljö (GBM) – delmål 6 Energianvändning m.m. i byggnader, ska den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler minska och i förhållande till energianvändningen 1995. Proposition 2005/06:145 anger att viktningsfaktorer för olika energibärare ska användas vid uppföljningen av målet. Viktnings- faktorerna ska på ett relevant sätt beakta olika energibärares primära energibehov i hela kedjan från utvinning och energi- omvandling till slutlig användning liksom deras miljöprestanda. Propositionen anger också att viktningsfaktorerna bör harmonise- ras med viktningsfaktorerna i energitjänstedirektivet. För utvär- deringen av GBM delmål 6 erfordras således viktningsfaktorer för samt . Utredningen bedömer att de viktningsfaktorer som tagits fram inom ramen för utredningen kan tillämpas som approximationer även . bedöms energisystemet inte förändras i någon större utsträckning, even Tillförsel och användning av energi i tuellt kan dock viktningsfaktorn för fjärrvärme behöva revideras . Likaså bedöms förändringar mellan och basårsperioden –2005 endast påverka viktningsfaktorernas storlek i mindre omfattning. För utvärdering av målet för bedömer utredningen dock att viktningsfaktorerna behöver revideras. Motivet för en sådan revidering är att större förändringar kan komma att inträffa i energisystemet fram . Utredningen bedömer således att utredningens viktnings- faktorer för primärenergi är tillämpliga för uppföljningen av del- mål 6 i GBM för . Utredningen föreslår vidare att man redan i beskrivningen av delmålet bör klargöra att det är primär energi- användning som ska redovisas i uppföljningen av GBM, delmål 6. Dock är det viktigt att betona att en energiförsörjnings- system kan komma att förändras under den långa brukstid som en byggnad omfattar. Det är därför angeläget att relevanta krav ställs på klimatskärmens prestanda även fortsättningsvis. 4.4Direktivets slutliga energianvändning med viktningsfaktorer Basårens årliga slutliga energianvändning i var, som har nämnts, . Med de av utredningen föreslagna och använda medelviktningsfaktorerna motsvarar detta i primär energianvändning. Med utredningens tolkning omfattar direktivet för svenskt vidkommande en årlig slutlig energianvänd- ning på 359 TWh.TPF29FPT Det motsvarar en årlig primär energianvänd- ning på med utredningens medelviktningsfaktorer för basårsperioden. 29TP PT Utredningens tolkning av direktivets omfattning framgår av kapitel 2. Tillförsel och användning av energi i Figur 4.13 Sektorsfördelning av den totala viktade energianvändning baserad på direktivets tillämpningsområde (genomsnitt 2001 2005),TWh Den procentuella fördelningen av slutenergianvändningen mellan sektorerna är till viss del beroende av vilka viktningsfaktorer som används. Sektorn bostäder och service m.m. stod för cirka 42 pro- cent av både den slutliga energianvändning och den primära energianvändningen (med utredningens medelviktningsfaktorer) som direktivet omfattar. Transportsektorn stod för av basårens genomsnittliga slutenergianvändning respektive 23 pro- cent av den primära användningen. Industri, exklusive fossila bränslen i företag som omfattas av systemet med handel med utsläppsrätter, använde av direktivets slutenergi- användning respektive av den primära energi- användningen. I tabell 4.6 nedan visas en sammanställning över basårens genom- snittliga slutanvändning av energi, samt fördelningen mellan energi- användningen i sektorerna bostäder och service m.m., industri, exklusive fossil bränsleanvändning i anläggningar som omfattas av systemet med handel med utsläppsrätter, samt transporter exklu- sive utrikes transporter. Tillförsel och användning av energi i Tabell 4.6 Genomsnittlig slutlig svensk energianvändning baserad på direk- tivets tillämpningsområde för basåren 2001 2005, slutlig energi- användning respektive primär energianvändning med de av ut- redningen använda medelviktningsfaktorerna energi [TWh/år] [TWh/år] [TWh/år] Bostäder och service m.m. Industri (exkl. den handlande sektorns fossila bränslen) Transporter (exkl. utrikes ning av energi för basåren 4.5Kvantifiering av det vägledande målet Som har beskrivits anger direktivet att ett vägledande mål om en effektivare energianvändning på ska uppnås . Effektiviseringen ska beräknas med utgångspunkt från den genomsnittliga slutliga energianvändning som direktivet omfattar för perioden 2005. Energieffektiviseringsmålet ska fastställas i ett absolut mått i TWh eller motsvarande enhet. Direktivet anger vidare att ett delmål för ska fastställas. Som beskrivits i kapitel 1, avsnitt 1.2.5, har i budgetproposi- tionen fastslagits ett vägledande effektiviseringsmål för om baserat på den genomsnittliga slutliga energianvändningen för basperioden 2005. Målet innebär en minskad primär energianvändning med med utredningens medelviktningsfaktorer (tabell 4.5). Uttryckt i slutlig energianvändning innebär det vägledande målet för en minskning med . Utredningen föreslår att ett delmål fastslås för som, baserat på den genomsnittliga energianvändningen för basperioden 2005, innebär att minst 6,5 procents effektivare energianvänd- ning ska uppnås. Delmålet innebär att en effektivisering om primär energianvändning respektive slut- lig energianvändning ska uppnås. Delmålets storlek har bestämts med hjälp av en bedömning av vad som rimligen kan uppnås. Å ena sidan ska delmålet möjliggöra att slutmålet för uppfylls. Tillförsel och användning av energi i Å andra sidan måste hänsyn tas till att delmålet i allt väsentligt ska uppnås genom åtgärder som genomförs . Kvantifieringen av direktivets mål och delmål för fram- går av tabell 4.7. Utredningen avser att återkomma i sitt slut- betänkande till ett slutligt förslag till effektiviseringsmål för . Tabell 4.7 Kvantifiering av delmål och direktivets vägledande minsta mål om slutlig energianvändning respektive primär energi- användning med de av utredningen använda viktningsfaktorerna, TWh/år Mål om under 9 år (2008 2016) Tillförsel och användning av energi i Figur 4.14 Tillförd energi, slutlig energianvändning samt kvantifiering av energieffektiviseringsmål för och bedömt mål för Tillförd energi, 2001-2005 Nationell slutlig e-anv., 2001-2005 Nationell primär e-anv, 2001-2005 primär e-eff, 2016 30TP PT Kvantifieringen av effektiviseringsmålet för ska ses som en illustration. Vi vet ännu inte hur detta mål slutligt kommer att utformas. 5 Bostäder och service m.m. Direktivet (2006/32/EG) talar om energieffektivisering i de tre sektorerna bebyggelse, industri och transporter. Den svenska officiella statistikens indelning är något annorlunda. Här indelas statistiken i sektorerna bostäder och service m.m., industri samt transporter. Sektorn bostäder och service m.m. innefattar be- byggelsen i stort samt vissa servicefunktioner med en nära koppling till bebyggelse och de areella näringarna. Detta kapitel inleds med en kortfattad beskrivning av sektorn bostäder och service m.m., avsnitt 5.1. I avsnitt 5.2 beskrivs energi- användningen i sektorn. Därefter ges i avsnitt 5.3 en kort beskriv- ning av uppnådda effektiviseringar av det slag som får tillgodoräknas enligt direktivet. Sedan ges i avsnitt 5.4 en beskriv- ning av den bedömda framtida energieffektiviseringspotentialen för sektorn bostäder och service m.m. I avsnitt 5.5 beskrivs den effekt som redan beslutade styrmedel för bebyggelsesektorn förväntas ha. En sammanställning av effekter av tidiga åtgärder och förväntade effekter av redan beslutade styrmedel görs i avsnitt 5.6. Slutligen beskrivs i avsnitt 5.7 möjliga tillkommande styrmedel för sektorn bostäder och service m.m. 5.1Sektorn bostäder och service m.m. i huvuddrag Sektorn bostäder och service m.m. omfattar: Bostäder (småhus och flerbostadshus) Lokaler (fördelas enligt SCB i 11 kategorier av byggnader) exklusive industrilokaler. I delsektorn lokaler ingår service och näringslivsverksamhet som inte är kategoriserad som industriell verksamhet. Areella näringar (jordbruk, skogsbruk, fiske m.m.) Bostäder och service m.m. Övrig service (inkluderar byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopps- och reningsverk samt el- och vattenverk) Totalt omfattar sektorn bostäder och service cirka 590 miljoner m2P P byggnader. Bebyggelsen fördelar sig på cirka 260 miljoner m2P P små- hus (1,7 miljoner småhus inklusive lantbruk och permanent- bebodda fritidshus), 165 miljoner m2P P flerbostadshus (cirka 135 000 flerbostadshus med totalt 2,4 miljoner lägenheter) samt 165 mil- joner m2P P lokaler (cirka 60 000 fastigheter med övervägande kom- mersiell verksamhet och cirka 120 000 offentliga byggnader).TPF1FPT Utöver detta uppskattas cirka 124 miljoner m2P P uppvärmd lokalarea ingå i fastigheter som är taxerade som industrienheter. Av dessa, som industriklassade lokaler, bedöms cirka en tredjedel (44 mil- joner m2P )P vara normalt uppvärmda, och användas som kontor och liknande ändamål. 5.2Energianvändning för bostäder och service m.m. Sektorn bostäder och service m.m. står för av den totala nationella slutliga energianvändningen, respektive av den nationella slutliga energianvändning som direktivet om- fattar. Sammantaget uppgick 2005 den genom- snittliga årliga slutliga användningen av energi i sektorn bostäder och service till . Det motsvarar en primär energianvänd- ning på med de av utredningen använda viktnings- faktorerna.TPF2FPT Som har beskrivits i kapitel 4 inräknas inte tillgodogjord energi från omgivningen för värmepumpar i bostäder och lokaler i den officiella nationella energistatistiken över slutlig energianvändning (levererad, köpt energi).TPF3FPT Det finns, som nämns i kapitel 4, inget säkert statistiskt underlag för dessa värmepumpars tillgodogjorda energi, men uppskattningar har gjorts av konsultföretagen . Dessa bägge uppskattningar får med hänsyn tagen till brister i tillgängligt statistiskt underlag bedömas vara relativt samstämmiga. Sammantaget uppskattar Nowab den tillgodogjorda nettoenergin till . Profu har, med de av utredningen använda systemgränserna, uppskattat värmepumpars 1TP PT Energideklaration av byggnader, SOU 2004:109. 2TP PT Använda viktningsfaktorer se avsnitt 4.3. 3TP PT Fjärrvärmens stora värmepumpar inkluderas i den nationella statistiken över tillförd energi. Bostäder och service m.m. bidrag till uppvärmning av bostäder och lokaler till . Uppskattningarna bygger på samma basdata, men till viss del på olika antaganden om storlekar och effektivitet för värmepumparna samt olika systemgränser för levererad energi respektive nettoenergibehov för uppvärmning.TPF4FPT Figur 5.1 Fördelningen mellan energislag för den slutliga energianvänd- ningen inom sektorn bostäder och service m.m. (genomsnittliga värden till 2005), TWhTPF5FPT Biobränsle, torv m.m. Källa: , . Den totala slutliga energianvändningen i sektorn bostäder och service m.m. har varit relativt . Den slutliga energianvändningen för uppvärmning och tappvarmvatten har gradvis minskat medan elanvändningen i sektorn har ökat markant. har elanvändningen i bostäder och service m.m. ökat med , från år till . Elvärmen har ökat från 1970 till , därefter har den långsamt sjunkit till nivå på . Hushållselanvändningen har ökat till lite mer än det dubbla, från till . Slutligen har el för fastighetsdrift och verk- samhetsel fyrdubblats från till . Användningen av olja i sektorn har 4TP PT Effekten av de konverteringar som skett och fortfarande bedöms kvarstå respektive de konverteringar som bedöms ske 2016 beskrivs vidare i avsnitt 5.3 och 5.5. 5TP PT El för drift av värmepumpar ingår i posten el. Bostäder och service m.m. minskat från till , och fjärr- värmeanvändningen har ökat från till . Figur 5.2 Utvecklingen av elanvändningen i sektorn bostäder och service m.m. 2005 Källa: , . som den slutliga energianvändningen för uppvärmning och tappvarmvatten i bebyggelsen har minskat har bebyggelsens totala area ökat.TPF6FPT Beräkningsmässigt har således den specifika slut- liga energianvändningen (uttryckt i kWh per kvadratmeter) för uppvärmning och tappvarmvatten minskat. Det bör dock poängte- ras att denna minskning inte motsvaras av samma förändring i primär energianvändning, varför delar av effektiviseringen i prak- tiken är skenbar. Orsaken till detta är att en stor del av bebyggelsen har övergått från individuell upp- värmning till fjärrvärme eller elvärme. Härigenom har förluster som uppkommer vid energiomvandlingen flyttats från de individuella byggnaderna till el- och fjärrvärmeanläggningar vars förluster i den nationella energistatistiken bokförs i sektorn omvandling. En direkt jämförelse av specifik slutanvändning av energi (kWh per kvadratmeter) blir således missledande. För sektorn bostäder och service m.m. som helhet har den specifika slutliga energianvändningen i kWh per kvadratmeter, inklusive hushålls-, verksamhets- och driftel, minskat med . Men den primära energianvändningen i 6TP PT 2005 har den totala arean för småhus, flerbostadshus och lokaler ökat med . Bostäder och service m.m. sektorn har gått i motsatt riktning, den har ökat under samma tidsperiod.TPF7FPT 5.2.1Småhus inklusive småhus på lantbruksfastighetTPF8FPT Sammantaget finns cirka 1,7 miljoner småhus i (varav cirka 200 000 småhus på lantbruksfastighet). Totalt var den genomsnitt- liga slutliga energianvändningen för perioden 2005 för upp- värmning och tappvarmvatten i småhus cirka 38 TWh.TPF9FPT Utöver energianvändning för uppvärmning och tappvarmvatten tillkommer fastighets- och hushållsel.TPF10FPT Den vanligaste uppvärmningsformen för svenska småhus är elvärme. Nästan en tredjedel av småhusen (542 000 st) använde el för uppvärmning. Vidare hade drygt en femtedel av små- husen (369 000 st) en kombinerad el- och biobränsleuppvärmning. Ungefär vart tionde småhus (188 000 st) värmdes med enbart bio- bränsle, och av småhusen (120 000 st) var fjärr- värmevärmda. Andelen småhus med individuell oljeuppvärmning har minskat . var av små- husen helt eller delvis oljeuppvärmda jämfört . har andelen installerade värmepumpar ökat. Den nationella energistatistiken är bristfällig när det gäller uppgifter om antalet installerade värmepumpar. Där anges att 120 000 småhus, , huvudsakligen var värmda med värme- pump . En mer korrekt bedömning, baserad på försäljnings- data, bedöms vara att cirka 200 000 småhus huvudsakligen värmdes med värmepump . Ökningstakten för installation av berg-, jord- eller sjövärmepump är dessutom stark. Den bedöms ligga på 40 000 till 50 000 installationer . Totalt bedömer SCB att 444 000 småhus, det vill säga mer än en fjärdedel av småhusen, hade någon form av värmepump år 2005.TPF FPT I denna större andel PT Energianvändning och -försörjning för byggnader ur ett systemperspektiv Ett sam- verkansprojekt mellan bygg- och energibranschen, SBUF och Svensk Fjärrvärme, 2006. PT Småhus på lantbruksfastighet inkluderas i SCB:s kategori småhus . PT I denna energianvändning för småhus på lantbruksfastighet. och SCB, EN 16 , Energistatistik för småhus, flerbostadshus och lokaler 2005, samt , Energiläget i siffror. Dock anges i och , EN 16 SM0601, Energistatistik för småhus 2005, att energianvändningen i småhus var . 10TP PT Som fastighetsel räknas t.ex. el till ventilation och utomhusbelysning. 11TP PT Berg-, jord- och sjövärmepumpar, luftvärmepumpar samt kombinationer. Bostäder och service m.m.