sou · GWB348 · 2009-01-01 00:00:00 — Inte minst krävs detaljerad information för att genomföra den föreslagna havsplaneringen och för att inrätta reservat. Utredningen föreslår att ett nationellt program för kartläggning av det landskapet genomförs . Programmet bör ledas av och genomföras i samverkan med i första hand , geologiska undersökning och Artdatabanken. Det finns även behov av strategiska forskningssatsningar i form av större samlade forskningsprogram med inriktning mot havsmil- jön för att höja kunskapsnivån och för att stödja myndigheters och andra aktörers havsmiljöarbete. Regeringen bör som en del av kommande satsningar på forskning avsätta till forskning inom följande områden: -Forskning om komplexa samband, särskilt ekosystemens struktur och funktion, omsättning och transport av ämnen samt samver- kanseffekter. -Forskning till stöd för beslut och förvaltning, särskilt styrmedel, gemensam förvaltning och modeller till stöd för beslut. -Forskning om åtgärder och återhämtning, särskilt ekosystem- effekter, tidsaspekter, kostnadseffektivitet och acceptans för åt- gärder. -Forskning till stöd för miljöövervakning och analys av miljödata, särskilt utveckling av program, metoder och tekniker, analys av miljöövervakningsdata samt nya miljöhot. Dessutom bör forskningsfinansiärerna ges i uppdrag att finansiera nya forskartjänster inom området miljöanalys samt nya doktorand- och forskartjänster inom samhällsvetenskaplig miljöforskning med inriktning mot havsmiljö. Regeringen bör ta initiativ till en utvär- dering av svensk havsmiljöforskning inom de kommande två åren. Det finns ett stort behov av inom- och tvärvetenskapliga synte- ser inom samtliga områden som berör havsmiljön. Syntesarbetet måste därför stärkas både internationellt och nationellt. i ett utvecklat mellanstatligt arbete för att förbättra miljö bör en internationell vetenskaplig havsmiljöpanel för Öster- sjön bildas. Panelens uppgift bör vara att syntetisera forskning och ta fram scenarier och modeller till stöd för att lösa havsmiljöpro- blemen. Panelen bör knytas till HELCOM. Forskare vid svenska universitet och högskolor bör i större utsträckning delta i internationella arbetsgrupper, bl.a. inom HELCOM, OSPAR och ICES. Utredningen föreslår att Natur- vårdsverket och finansierar forskarnas deltagande. Svenska forskare bör även ges större möjligheter att bedriva forsk- ning som innebär att forsknings- och undersökningsresultat synte- tiseras. Som ett led i utvecklingen av ett hållbart fiske bör framtagandet av selektiva fiskeredskap och skonsamma fångstmetoder intensifie- ras. föreslås få i uppgift att ansvara för detta. Yrkesfiskarnas kunskap om miljö och ekologi behöver förbätt- ras. Utredningen föreslår att krav ställs om genomgången certifie- rad utbildning i miljö och ekologi för att få yrkesfiskelicens. De kortare kurser för yrkesverksamma fiskare som anordnats både på ost- och utgör en bra grund för att utveckla en certifie- rad kurs i miljö och ekologi. Denna kursverksamhet bör ges fort- satt stöd av . Det program med fiskeinriktning som ges vid gymnasium bör kunna inkludera moment som uppfyller certifieringskraven. Med ett ökat nyttjande av havets resurser växer behovet av fördju- pad information om havsområdena. En effektiv havsmiljöförvalt- ning och en framgångsrik forskning kräver inte enbart information om havsmiljön, utan också tillgång till mycket annan information, t.ex. om avrinningsområdet, sjöfart, befolkningsmängd och klimat. Sekretess av detaljerad information rörande djup och botten- beskaffenhet uppfattas som ett stort problem av myndigheter och forskare som arbetar med havsmiljöfrågor. Utredningens bedöm- ning är att det inte finns skäl att behålla den generella sekretessen för information rörande djup och bottenbeskaffenhet. Utredningen föreslår därför att en översyn av lagstiftningen rörande skydd av landskapsinformation genomförs . Utgångspunkten för översynen bör vara att djupdata i så stor utsträckning som möjligt ska vara fritt tillgängliga. Vid utformningen en ny lagstiftning måste hänsyn tas till olika faktorer, t.ex. klimat och miljö, samt militära hot. Hänsyn måste också tas till den tekniska utvecklingen som enkelt möjliggör för enskilda att mäta djup. Ytterligare ett hinder för fri tillgång till data är de avgifter som tas ut av flera myndigheter. Systemet med avgiftsbelagda data inne- bär t.ex. att vissa myndigheter och kommuner inte har tillgång till de data som de behöver i sitt arbete. Detta medför att underlag blir av sämre kvalitet än vad som är nödvändigt vilket kan leda till att felaktiga beslut fattas. Det sätter även begränsningar för forskare och andra experter och hindrar därigenom framtagandet av ny kun- skap. Utredningen föreslår att data som är framtagna av myndigheter och finansierade med statliga medel ska vara fritt tillgängliga för icke kommersiell verksamhet inom myndigheter, regionala organ, kommuner, universitet och högskolor. Finansiering föreslås ske genom omfördelning av anslag från myndigheter som köper in data till myndigheter som säljer data. Minskade intäkter för myndig- heter på grund av att regionala organ och kommuner får tillgång till avgiftsfria data bör täckas genom ökade anslag till berörda myndig- heter. Mycket av den information som myndigheter och andra aktörer har samlat in inom ramen för miljöövervakning och olika typer av undersökningar och kartläggningar är inte enkelt tillgänglig för andra användare. Redan i planeringsfasen av nya undersökningar och kartläggningar måste frågan lyftas om var och hur data ska lag- ras och tillgängliggöras. Utredningen föreslår att utses till nationellt ansvarig myndighet för samordning av hur data av relevans för havsmiljö- arbetet lagras och tillgängliggörs. I ansvaret bör ingå att samordna utvecklandet av gemensamma standarder, kvalitetsmärkning och annat stöd för att tillgängliggöra data via Internet samt att utfärda riktlinjer för hanteringen. bör ges i uppdrag att utveckla portaler som möjliggör samordnad presentation av data. Data ska vara nedladd- ningsbara i samma format och presentation av data ska stödjas av karttjänster och interaktiva verktyg för att möjliggöra enklare ana- lyser. För att kunna genomföra nationell marin miljöövervakning och marin forskning och undersökningsverksamhet i kust och utsjöom- råden krävs fartyg som kan operera i dessa farvatten. har också internationella åtaganden som förutsätter tillgång till större fartyg. Både myndigheter och forskare vid universitet och högsko- lor har därför behov av fartyg som kan operera i kustzonen och i utsjöområden under . Myndigheter och uni- versitet har löst fartygsbehovet på olika sätt. Lösningarna har i vissa fall varit relativt långsiktiga, men i andra fall enbart gällt för ett eller ett fåtal år. De myndigheter och universitet som haft möjlighet att införskaffa ett eget fartyg har relativt väl kunnat tillgodose sina fartygsbehov, medan de som inte haft samma ekonomiska förut- sättningar har fått förlita sig på andra lösningar. befinner sig i en problematisk situation när det gäller tillgång till större fartyg för forskning och undersökningar efter- som i princip alla fartyg är i dåligt skick och börjar bli så gamla att de inom en relativt snar framtid måste ersättas såvida inte dyra renoveringar och investeringar görs. Innehav av fartyg är förknippat med höga kostnader i form av räntor, avskrivningar, underhåll och personal även när de inte är i bruk. nyttjas flera av forsknings- och undersökningsfartygen inte till fullo. fartyg ligger vid kaj relativt mycket eftersom dess dåliga skick gör att det återkommande måste repareras. Dagens organisation med fartyg vid flera myndigheter och universitet är inte optimal utifrån ett samhällsekonomiskt per- spektiv. Utredningen föreslår att fartyg som används inom marin miljö- övervakning, kartläggning och forskning samlas inom en organisa- tion. I ett första steg bör de fartyg som används för miljöövervak- ning och forskning inom , , , universitet och högskolor, samt inom mindre statliga aktörer sam- ordnas. I ett senare steg kan, om det bedöms lämpligt, även fartyg som behövs för SGU:s och kartläggningsverksam- het ingå. bör få i uppgift att tillhandahålla forsk- nings- och undersökningsfartyg. I uppgiften ingår att ansvara för den kort- och långsiktiga planeringen av verksamheten samt att införskaffa, framföra, underhålla och utrusta fartygen. Den nya uppgiften skulle stärka miljöprofil och göra myndigheten till en ännu viktigare aktör inom havsmiljöarbe- tet. Kommunikation är en viktig del i en havsmiljöstrategi. Myndig- heter och andra aktörer måste dock bredda formerna för kommu- nikation. Allmänhetens och andra aktörers stora intresse för och engagemang i havsmiljöfrågor måste bättre tillvaratas. Regeringen bör därför ta initiativ till en bred kommunikationsinsats om havs- miljön som utgår från dialog och samverkan mellan aktörer. Myn- digheter, kommuner, branschorganisationer och intresseföreningar föreslås kunna få ekonomiskt stöd för dialog- och samverkanspro- jekt av relevans för havsmiljön. The was appointed by the Govern- ment in 2006 to look into ways in which Swedish environ- ment efforts can be improved nationally and together with other countries. The original terms of reference primarily involved knowledge-related issues. The Governments supplementary terms of reference extended the Inquirys assignment to also include issues concerning administration and planning. Despite a large number of initiatives and international agree- ments, the environmental situation of the seas surrounding is far from acceptable. Warning reports on algal blooms and oxy- gen-deficient sea-beds occur almost every summer. The status of fish stocks is worse than ever. The enormous volume of in the Baltic Sea is accompanied by a considerable risk of a accident with extensive oil discharges as a result. The Inquiry considers that it is high time for a third-generation environmental policy. This third-generation environmental policy must entail a holistic approach and full integration of environ- mental issues into all policy areas, stronger political leadership and, to a much greater extent, an international focus. With its long coastlines and large acreage, it is in interests to clearly pursue issues related to the Baltic Sea and North Sea envi- ronments. Intergovernmental management of the environment The EU , which is expected to be adopted in 2008, and HELCOMs Baltic Sea Action Plan provide the conditions for intergovernmental cooperation to improve the environ- ment. The Directive will allow the designation of areas with particularly serious environmental conditions as pilot areas, which will mean bringing forward action programmes and enable stricter protective measures to be taken. The Inquiry proposes that take the initiative for deeper cooperation with neighbouring countries to implement the EU . In the case of the Baltic Sea, implementation should take place in the framework of a pilot area and be coordi- nated by HELCOM. The point of departure should be the meas- ures in the HELCOM Baltic Sea Action Plan, but these need to be supplemented in several respects. should take action to promote a more extensive integration of environmental issues in EU agricultural, fisheries and regional policies than is the case today. A special challenge facing the pilot area will be sectoral integration. The countries of the Baltic Sea region should cooper- ate to achieve joint positions on these issues. should work to promote the of an inter- governmental fund in the framework of the pilot area to finance projects and other measures aimed at improving the Baltic Sea envi- ronment. The purpose of this fund is to contribute to better coor- dination of environment initiatives taken in the form of projects and of the environment-related investments made with the support of investment banks. It should also be possible for the fund to provide support for developing project ideas for environment investment projects that meet the requirements for loans from investment banks and grants from private foundations. HELCOM should administer this fund. should work towards ensuring that money from the EU structural fund pro- gramme Interreg III for the Baltic Sea region, and parts of the structural funds for the EU agricultural and fisheries policies, are channelled to this fund. The Government should draft an action plan for how will act in the EU and internationally on issues concerning the environment. The plan is to contain a timetable determin- ing when it is important to act in the context of various policy areas and organisations. The opportunities presented, for example, by Presidency of the EU in 2009 should be used to put the environment issue and the Baltic Sea problem on to agenda. should take action in good time before the evaluation of the EU fisheries policy in 2012. HELCOMs position as an intergovernmental actor for environment efforts in the Baltic Sea region needs to be strength- ened. should work to ensure that annual meetings are held between the countries environment ministers, and in the long- term even between the countries heads of government, to empha- sise how important the environment issue is. A committee should be established in HELCOM to control compliance with the Convention and the HELCOM Action Plan, with the competence to deal with complaints from Member States, agencies and the general public in the entire Baltic Sea region. The Inquiry proposes that the Swedish Environmental Protec- tion Agency be appointed as the agency responsible for imple- mentation of the EU and for overall envi- ronment administration in . Planning of Swedish environments Despite the many conflicting interests and environmental prob- lems, there is seldom any planning of environments corre- sponding to the physical planning that occurs for areas on land. The risk of conflict between various interests is particularly great in and archipelago areas close to metropolitan regions, on off- shore banks and in connection with other countries claims on the use of exclusive economic zone. The Inquiry proposes the introduction of a new planning sys- tem for areas. This planning should be based on plans similar to the comprehensive plans for land areas. These plans should however contain binding components in the form of fixed zones for use and protection. The ecosystem approach should serve to guide the planning. These plans should comprise all open sea from the coast to the outer border of exclusive economic zone. It is proposed that responsibil- ity for drafting plans in Swedish territory lie at regional level. Since still lacks a uniform system for a regional level of government, it is proposed that existing regional bodies, i.e., regional pilot projects, regional cooperation bodies and regional development planning associations, be responsible for implement- ing regional planning until further notice. In formal terms, this proposal means limiting the planning responsibility of primary municipalities. In practice, the consequences for the municipalities are expected to be marginal since most of them do not conduct any planning of the open sea. By actively taking part in regional plan- ning, which is proposed in the Inquiry, municipal influence over open seas may increase instead. The state should have overall responsibility for planning throughout area. The exclusive economic zone is an area in which , as a state, has certain rights, but where account must also be taken of other states rights, for example, to sail their ships or to put underwater cables in place. Planning of the exclusive economic zone must be based on these conditions. exclusive eco- nomic zone is not divided by county or municipality. The Inquiry therefore considers that the state should assume responsibility for planning the exclusive economic zone. Such a solution will also improve the of cooperation with other countries with regard to planning activities affecting several countries exclusive economic zones. The inquiry proposes that , and Planning be given overall responsibility for planning the Swedish areas, and specific responsibility for planning the exclusive economic zone. This responsibility will include reviewing regional plans against certain criteria and having a supervisory function with regard to regional planning. The activi- ties of , and Planning will need to be changed in important respects because of this new assignment. Many other central government agencies will also need to participate, particularly in providing data for planning. The Inquirys proposals should be seen as a model for how to design a planning system. When the principles of the planning system have been established, the Government should appoint a legal and implementation inquiry to make a detailed examination of legislation and responsibility issues. The relevant legislation includes the Planning and Act, the Environmental Code, the Shelf Act, the Swedish Exclusive Economic , and the Local Government Act. How responsibility inside the baseline is to be divided between the municipal and regional levels should also be examined. The attention of the has been drawn to the fact that there are several ambiguities in the adminis- trative and legal boundaries applying to the sea. The baseline sys- tem and the various boundaries for jurisdiction need to be reviewed in order to give them the precision made possible by modern technology. Knowledge to support administration responsibility for control and coordination of environmental monitoring and other regular surveys needs to be clarified and strengthened. This should be done by extending the rights of the to issue regulations on environmental moni- toring, especially with regard to the state of the environ- ment. To strengthen coordination of Swedish environment efforts, the Inquiry proposes the of a new environment council linked to the Swedish Environmental Protec- tion Agency. It is proposed that the new council replace the pre- sent and todays cil. The new environment council should also be tasked with coordinating agencies work on monitoring and surveying. The task of the environment council should be to coordi- nate issues where there is no clear division of labour under the leg- islation and appropriation directions, and to bring issues requiring its participation or taking a decision to the Governments atten- tion. A broad composition of members and experts in the council will provide the conditions for a dialogue between the state, the business sector and NGOs on issues related to the envi- ronment. The responsibility of county administrative boards for informa- tion in environmental emergencies should be clarified. The information centres at the county administrative boards in the counties of , and , run under the auspices of the , fill an important function. However, by including this task in their instructions, county administrative boards should take over responsibility for these activities as a whole. This will improve con- ditions for developing these activities, and for coordination between county administrative boards. To be able to carry out vigorous measures for monitoring and surveying under the Water Framework Directive, a uniform organisation is required with a clear division of responsibilities between different levels. Todays structure with five water agencies belonging to county administrative board organisations and lacking formal coordination presents a confusing picture vis-à-vis the sur- rounding world. It also risks leading to inefficiency in implementa- tion. Because of this, the Inquiry proposes a review of the way in which water administration is organised as soon as possible and no later than the presentation of the first stages of the administrative plans and programmes of measures in 2009. Even now, the should be given clear responsi- bility for coordination of water administration at the national level. It should also be responsible for coordinating water administration with administration. It is proposed that and be given clearer responsibility for providing data to the water agencies. Monitoring the water environment is an important part of implementing the Water Framework Directive. Water agencies in are to ensure that a monitoring programme is established, but who is to implement and finance these programmes in practice is not made clear in the legislation. Based on the polluter pays principle, and on requirements for cost recovery under the Water Framework Directive, the operator should be responsible for con- trolling and monitoring the water reserves affected by its opera- tions. The Inquiry proposes that provisions on the responsibility of the operator for monitoring the water environment be included in the Environmental Code. It is proposed to give the water agencies legal authority to order operators to take part in, or finance, monitoring programmes. To achieve full cost recovery, the Gov- ernment should examine how water charges can be used to sup- plement the proposed amendments to the regulations. Water charges are probably a pre-condition so that smaller operations, such as private sewage systems and diffuse pollution sources can also be included. The need for information about depth, the state of the seabed, and the prevalence and extent of habitats and species is enormous. Detailed information is particularly required to imple- ment the proposed plan and to establish reserves. The Inquiry proposes that a national programme for surveying the landscape be implemented over a five-year period. The pro- gramme should be led by the and implemented primarily in cooperation with the , the Geological Survey of and the . Strategic research initiatives are also needed in terms of exten- sive, comprehensive research programmes targeted at the environment to raise the level of knowledge and to support the environmental work of agencies and other actors. As part of future efforts for research, the Government should allocate million per year over a five-year period to research in the following areas: -Research on complex interactions and processes, particularly the ecosystems structure and function, the turnover and transport of substances, and interaction effects. -Research to support decision-making and management, particu- larly policy instruments, joint management and models sup- porting decisions. -Research on measures and environmental recovery, particularly ecosystem impacts, time aspects, cost-efficiency and acceptance of measures. -Research to support environmental monitoring and analysis of environmental data, particularly the development of pro- grammes, methods and techniques, analysis of environmental monitoring data and new environmental threats. Those financing research should also be assigned the task of fund- ing new research posts in the field of environmental analysis and new doctoral and research posts in social science research focused on the environment. The Government should take the ini- tiative to evaluate Swedish environment research in the next two years. There is a great need of scientific and interdisciplinary syntheses in all areas involving the environment. Synthesis efforts must therefore be strengthened, both nationally and internation- ally. An international scientific environment panel for the Baltic Sea should be established as part of advanced intergovern- mental work to improve the Baltic Sea environment. The task of this panel should be to synthesise research and develop scenarios and models to support the solution of environmental problems. This panel should be linked with HELCOM. Researchers at Swedish universities and other higher education institutions should take part more extensively in the international working groups of HELCOM, OSPAR, ICES and other organisa- tions. The Inquiry proposes that the Swedish Environmental Pro- tection Agency and fund researcher participation.