sou · GXB337 · 2009-04-21 00:00:00 — Om beslutet avser ändring av en sådan föreskrift i föreningens stadgar som avses i 4 § 1, fordras dock att minst tre fjärdedelar av de röstande på den senare stäm- man gått med på beslutet. Om beslutet innebär att en medlems rätt till föreningens behållna till- gångar vid dess upplösning in- skränks, krävs att samtliga röst- ande på den senare stämman har gått med på beslutet. I stadgarna får föreskrivas villkor som går längre. Ett beslut om överlåtelse av ett hus som tillhör föreningen och där det finns en eller flera lägenheter som är upplåtna med koope- rativ hyresrätt är giltigt endast om det har fattats på det sätt 1. det har fattats på det sätt som enligt 23 a § gäller för stycket lagen (1987:667) om eko- beslut om likvidation, och beslut om likvidation, och hyresgästerna i minst två tredjedelar av de lägenheter i huset som är upplåtna med kooperativ hyresrätt har gått med på beslutet. Om det i föreningens stadgar Om det i föreningens stadgar finns ytterligare något villkor finns ytterligare något villkor för att beslutet skall vara giltigt, för att beslutet ska vara giltigt, gäller även det. gäller även det. 23 § Bestämmelserna om likvida- tion och upplösning i 11 kap. lagen (1987:667) om ekono- miska föreningar gäller också för kooperativa hyresrättsföre- ningar. Vad som föreskrivs i 11 kap. 3 § lagen om ekonomiska före- ningar för det fall föreningens medlemmar går ned under ett lägsta antal skall tillämpas på en kooperativ hyresrättsförening, om antalet medlemmar går ned under tre. Vad som föreskrivs i 11 kap. 3 § lagen om ekonomiska före- ningar för det fall föreningens medlemmar går ned under ett lägsta antal ska tillämpas på en kooperativ hyresrättsförening, om antalet medlemmar går ned under tre. Ett beslut om likvidation är giltigt om det har biträtts av samtliga röstberättigade i före- ningen. Beslutet är även giltigt, om det har fattats på två på var- andra följande föreningsstämmor och minst två tredjedelar av de röstande på den senare stämman har gått med på beslutet. I stad- garna får föreskrivas villkor som går längre. När det finns grund för tvångslikvidation enligt 11 kap. 3, 4 eller 4 a § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, är dock ett beslut om likvidation alltid giltigt om det har biträtts av mer än hälften av de röstande. Uppkommer i ett sådant fall lika röstetal, har ordföranden utslags- röst. Bestämmelserna om fusion i 12 kap. 1–19 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller också för kooperativa hyres- rättsföreningar. Bestämmelserna om fusion i 12 kap. 1–19 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller också för kooperativa hyres- rättsföreningar med följande undantag. 1 Senaste lydelse 2008:5. godkännande av fusionsplanen är giltigt endast om det har biträtts av nio tiondelar av de röstberätti- gade eller har fattats på två på varandra följande föreningsstäm- mor och på den senare stämman har biträtts av minst två tredje- delar av de röstande. I stadgarna får föreskrivas villkor som går längre. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs att 12 kap. 7 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse att ska ha följande lydelse. 28 § lagen (1987:667) om eko- (1987:667) om ekonomiska före- ningar gäller att upplysningar får upplysningar får lämnas bara om lämnas bara om det kan göras det kan göras utan nämnvärd olägenhet för enskild. Bestämmelserna i 7 kap. 11 § tredje stycket lagen om ekono- och 31 §§ lagen om ekonomiska miska föreningar skall tillämpas också när styrelsen funnit att en när styrelsen har funnit att en enligt 7 kap. 11 § första och and- enligt 7 kap. 28 och 29 §§ samma ra styckena samma lag inte kan lag inte kan lämnas till medlem lämnas till medlem utan nämn- värd olägenhet för enskild. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:444. lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:595) om europa- kooperativ dels att 21, 22, 36 och 40 §§ samt rubriken närmast före 36 § samma lag ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 36 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om europakooperativ som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 37–41 i SCE- förordningen (dualis- tiskt organiserade europakooperativ) gäller följande. Om inte annat följer av Om inte annat följer av annan författning eller av SCE- annan författning eller av SCE- förordningen, skall bestämmel- förordningen, ska bestämmel- serna i lagen (1987:667) om serna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och and- ekonomiska föreningar och and- ra författningar om styrelsen ra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess leda- ledningsorganet eller dess leda- Vad som sägs om styrelsen Vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande eller dess ledamöter i följande bestämmelser i lagen om eko- bestämmelser i lagen om eko- nomiska föreningar skall tilläm- nomiska föreningar ska tilläm- pas på tillsynsorganet eller dess pas på tillsynsorganet eller dess § fjärde stycket om suppleanter, § om förtida avgång, § första och fjärde styckena om bosättningskrav och 6 kap. 4 § andra stycket om krav på medlemskap, 6 kap. 5 § om anmälan av aktieinnehav, 6 kap. 8 § tredje stycket om protokoll, 6 kap. 9 § första stycket om beslutsunderlag och inträde av suppleant, 7 kap. 50 om talan mot före- ningen,7 kap. 51 §§ om skiljeförfa- rande,6 kap. 10 § om jäv,6 kap. 15 § om registrering,7 kap. 11 § om upplysnings- plikt mot föreningsstämman, 7 kap. 28–32 §§ om upplys- ningsplikt mot förenings- stämman, 7 kap. 17 § första stycket om 7 kap. 47 § om talan mot av föreningsstämmans föreningsstämmans beslut, beslut, 7 kap. 18 § om talan mot före- ningen och skiljeförfarande, 8 kap. 7 § om revisorsjäv, 8 kap. 11 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 8 kap. 13 § första stycket om revisionsberättelsen, 11 kap. 4 a § om tvångslikvidation, 11 kap. 17 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 11 kap. 17 § fjärde stycket om styrelseval efter upphävande av 13 kap. 1 och 4–6 §§ om skadestånd, och 15 kap. 4 a § om avregistrering av ledamot. När 6 kap. 4 § lagen om eko- När 6 kap. 4 § lagen om eko- nomiska föreningar tillämpas på nomiska föreningar tillämpas på melserna i den paragrafens andra melserna i den paragrafens andra stycke inte gälla arbetstagar- stycke inte gälla arbetstagar- (2006:477) om (2006:477) om att dess medgivande krävs för att dess medgivande krävs för vissa kategorier av beslut som vissa kategorier av beslut som ledningsorganet eller den verk- ledningsorganet eller den verk- ställande direktören fattar. ställande direktören fattar. synsorganet skall ge in ett sådant synsorganet ska ge in ett sådant beslut till för regi- beslut till för regi- Beslutet gäller från tid- Beslutet gäller från tid- punkten för registreringen. punkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje föreningsstämma som ska pröva pröva frågan om fastställelse av samt ledningsorganets och den samt ledningsorganets och den I fråga om tillhanda- I fråga om tillhanda- hållande av detta yttrande skall 7 kap. 22 § andra (1987:667) om ekonomiska före- (1987:667) om ekonomiska före- som skall hållas enligt SCE-för- som ska hållas enligt SCE-för- ordningen, lagen (1987:667) om ordningen, lagen (1987:667) om sätt, skall i det län sätt, ska på ansökan där lednings- eller förvaltnings- av en ledamot i förvaltnings- organet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltnings- lande direktören, en revisor eller lande direktören, en revisor eller ningen ersätta sökanden för ansök- beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillståndsärende enligt 16 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 8 eller 20 § samt verkets beslut enligt 39 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammar- rätten. beslut i ett ärende enligt 6 eller 13 § och beslut om hinder mot flyttning av säte enligt 16 a § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. krävs vid överklagande till kammarrätten. ärende enligt 36 § får överklagas ärende enligt 36 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. hos allmän förvaltningsdomstol. överklagande till kammarrätten. överklagande till kammarrätten. beslut i ett ärende enligt 37 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 37 § första stycket får överklagas från den dag då europakooperativet fick del av beslutet. Ett beslut enligt 37 § andra stycket får överklagas för beslutet. Vid överklagande enligt fjärde stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs att i fråga om förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar dels att 7 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas två nya paragrafer, 8 e och 16 b §§, av följande lydelse. Vid en anmälan för registre- Vid en anmälan för registre- föreningar av ett beslut om beslut om ändring av stadgarna ändring av stadgarna för en för en ekonomisk förening som ekonomisk förening som avses i avses i den lagen, för en koope- den lagen, för en kooperativ rativ hyresrättsförening eller för sambruksförening eller för regi- bostadsrättslagen (1991:614) av bostadsrättslagen (1991:614) av ett beslut om ändring av stad- ett beslut om ändring av stad- garna för en bostadsrättsförening garna för en bostadsrättsföre- ska föreningen lämna in ning ska föreningen lämna in 1. en kopia av förenings- 1. en kopia av förenings- 2. två kopior av stadgarna i 2. en kopia av stadgarna i deras nya lydelse. deras nya lydelse. I sådana fall som avses i 7 kap. I sådana fall som avses i 7 kap. 12 § fjärde stycket lagen om eko- 46 § tredje stycket lagen om eko- nomiska föreningar ska en an- nomiska föreningar ska en an- mälan för en ekonomisk före- mälan för en ekonomisk före- ning som avses i den lagen eller ning som avses i den lagen eller ning innehålla en försäkran på ning innehålla en försäkran på heder och samvete av styrelsen heder och samvete av styrelsen att underrättelse enligt det sist- att underrättelse enligt det sist- nämnda lagrummet har ägt rum. nämnda lagrummet har ägt rum. Vid anmälan för registrering enligt 9 kap. 18 a § bostadsrätts- lagen av ett beslut om ned- sättning av samtliga insatser ska föreningen lämna in en kopia av föreningsstämmans protokoll. Vid anmälan för registrering enligt 9 kap. 18 a § bostadsrätts- lagen av ett beslut om ned- sättning av samtliga insatser ska föreningen lämna in en kopia av föreningsstämmans protokoll. Till föreningens anmälan enligt 11 kap. 18 b § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ska fogas 1. en kopia av förenings- stämmans protokoll tillsammans med föreningens medlemsförteck- ning, 2. ett intyg från Kronofogde- myndigheten att föreningen sak- nar skuld i myndighetens utsök- nings- och indrivningsdatabas, 3. ett intyg från att föreningen inte är betalnings- skyldig för skatter eller social- avgifter och att det inte heller med fog kan antas att sådan betal- ningsskyldighet kommer att beslu- tas, 4. en försäkran på heder och samvete undertecknad av samt- liga styrelseledamöter och, i före- kommande fall, verkställande direktör om att alla föreningens skulder, förfallna och ännu inte förfallna, är betalda och 5. en försäkran på heder och samvete att föreningen inte äger fast egendom eller innehar tomt- rätt. Om talan enligt 7 kap. 43 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar om att upphäva eller ändra ett sådant föreningsstämmo- beslut som ska anmälas för regi- strering väcks vid allmän domstol, ska domstolen underrätta Bolags- verket, när 1.talan har väckts, 2.det föreligger en dom eller ett slutligt beslut som har vunnit laga kraft, eller 3.det genom beslut under rättegången har bestämts att ett föreningsstämmobeslut inte får verkställas. Denna förordning träder i kraft . 1.1Utredningens uppdrag och arbete Genom beslut tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar (föreningslagen) i syfte att förenkla för ekonomiska före- ningar att driva sin verksamhet och att underlätta etablering av nya föreningar (dir. 2008:70), se bilaga 1. Utredningen har antagit nam- net . Utredningsuppdraget består av två delar. I detta delbetänkande behandlas den första delen av uppdraget, vilket berör frågor om ändring av stadgarna, formerna för föreningsstämma och andra möjliga förenklingsåtgärder avseende administrativa bördor. I den andra delen av uppdraget ska utredningen bl.a. se över defini- tionen av begreppet ekonomisk förening samt frågor om med- lemskap, återbetalning av insats, kapitalskydd, fusion och delning. Utredningen ska även överväga om möjligheterna för ekonomiska föreningar att bedriva sin verksamhet i delägda företag bör utvidgas och om det finns skäl att skapa ett flexiblare regelverk genom sär- skilda regler för olika slag av ekonomiska föreningar. Vidare ingår i uppdraget att göra en genomgripande språklig och redaktionell översyn av föreningslagen. I den mån det bedöms vara motiverat och utredningstiden medger det får utredaren ta upp även andra frågor som avser föreningslagens utformning och innehåll. Ett slut- betänkande i dessa delar ska enligt direktiven lämnas . Utredningen inledde sitt arbete med den första delen av uppdra- get . Ett första sammanträde med experterna i utred- ningen hölls . Därefter har ytterligare tre sammanträden ägt rum. Utredaren och sekretariatet har även vid två tillfällen sammanträtt med en parlamentarisk referensgrupp. Vidare har det hållits en hörning med en vidare krets av intressen- ter, bl.a. företrädare för näringslivet, olika intresseorganisationer och vissa statliga myndigheter har deltagit. Utredaren och sekreta- riatet har även haft ett möte med företrädare för , , (SBC) och (). Samråd har också skett med Utredningen om ett enklare aktie- bolag (Ju 2007:15). Sekretariatet har haft kontakt med och inhämtat information från företrädare för , , Skatte- verket, (), (), Länsstyrelserna i , län och samt de danska och finska registreringsmyndig- heterna. I arbetet med beräkningen av förslagens påverkan på förening- arnas administrativa kostnader har sekretariatet fått viss hjälp av Verket för Näringslivsutveckling ().1 Den särskilde utredaren och utredningens experter är ense om förslagen i betänkandet. Betänkandet är därför skrivet i vi-form. 1 övergick Nuteks verksamhet till den nya myndigheten . I betänkandet används generellt begreppet , eftersom det är denna myndighet som har biträtt utredningen. 2Allmän beskrivning av ekonomiska föreningar m.m. En ekonomisk förening är en sammanslutning av fysiska och/eller juridiska personer. Dessa är medlemmar i föreningen. Medlem- marna är både ägare av föreningen och deltagare i föreningens verk- samhet. De har inte något personligt ansvar för föreningens skulder. Enligt 1 kap. 1 § föreningslagen ska en ekonomisk förening ha till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet. Den ekonomiska föreningen har alltså inte, till skillnad från aktiebolaget, till huvudsyfte att ge vinst till ägarna. Den ekonomiska nyttan för medlemmarna ligger främst i deras rätt att i vid mening utnyttja föreningens tjänster.1 Detta hindrar dock inte att föreningens verksamhet bedrivs så att vinst uppstår och att vinstutdelning kan vara ett mycket viktigt led i beredandet av medlemsnytta. Vidare uppställer föreningslagen ett krav på att medlemmarna ska delta i föreningens ekonomiska verksamhet på ett eller annat sätt. Kravet på deltagande i verksamheten brukar kallas det koope- rativa kravet. Medlemmarna kan delta i verksamheten 1.som konsumenter eller andra användare, 3.med egen arbetsinsats, 4.genom att använda sig av föreningens tjänster, eller 5.på annat liknande sätt. 1 Se A. Mallmén, Lagen om ekonomiska föreningar, en kommentar, 3 uppl., s. 37. Allmän beskrivning av ekonomiska föreningar m.m. Det är brukligt att dela upp de ekonomiska föreningarna i tre grupper – konsumentföreningar, producentföreningar och arbets- kooperativa föreningar – beroende på hur den kooperativa verksamheten är utformad. En konsumentförening kännetecknas av att medlemmarna deltar i verksamheten som konsumenter eller annars som användare av föreningens varor eller tjänster. I en producentförening deltar medlemmarna genom att exempelvis leverera råvaror eller produkter till föreningen eller genom att köpa in varor eller tjänster från föreningen till sin egen närings- verksamhet. Medlemmarna i en arbetskooperativ förening deltar i verksamheten med sin egen arbetsinsats. Det ekonomiska främ- jandet för medlemmarna i de olika kooperativa formerna kan exempelvis bestå i lägre priser på inköpta varor, högre priser för levererade varor respektive möjlighet till försörjning.2 En ekonomisk förening är en öppen association, vilket innebär att antalet medlemmar inte är fastställt på förhand och att det kan variera . Föreningen måste dock alltid ha minst tre med- lemmar. Medlemskapet är fritt och som huvudregel också öppet (se 3 kap. 1 § föreningslagen). Det är vidare personligt och kan inte överlåtas. Däremot kan de ekonomiska rättigheter som är knutna till själva andelen i föreningen, den s.k. andelsrätten, överlåtas. En ekonomisk förening ska ha antagit stadgar, som reglerar vissa viktiga frågor. Föreningens stadgar ska bl.a. innehålla bestäm- melser om föreningens namn (firma), ändamålet med föreningens verksamhet och verksamhetens art, medlemmarnas insatsskyldighet m.m.3 Medlemmarna bidrar till föreningens finansiering genom betal- ning av insatser. Lagen kräver att medlemmarna betalar insats men reglerar inte insatsens storlek. Föreningen kan därför genom bestäm- melser i stadgarna själv bestämma vilket belopp insatsen ska uppgå till. Lagen reglerar inte heller på vilket sätt eller när insatsen ska betalas. Insatsskyldigheten kan alltså, beroende på vad som före- skrivs i föreningens stadgar, fullgöras i form av kontant betalning men också genom leverans av egendom eller genom egen arbets- insats. Föreningen bestämmer också när insatsen ska erläggas; lagen kräver sålunda inte att medlemmarna betalar insatsen i sam- band med inträdet i föreningen. Tiden för inbetalning kan därför variera. 2Se A. Mallmén, Lagen om ekonomiska föreningar, en kommentar, 3 uppl., s. 41. 3Avsnitt 4 innehåller en mera utförlig beskrivning av vad som ska finnas i föreningens stadgar. Allmän beskrivning av ekonomiska föreningar m.m. En ekonomisk förening får rättskapacitet och blir en juridisk person i och med att den registreras i föreningsregistret (se 1 kap. 2 § första och andra styckena föreningslagen). Lagen om ekonomiska föreningar reglerar de flesta kooperativa före- ningsformer. Det finns dock speciallagstiftning inom vissa områden. En bostadsrättsförening är en särskild form av ekonomisk före- ning. Den har till ändamål att i föreningens hus upplåta lägenheter med bostadsrätt till föreningens medlemmar. Bostadsrätt är den rätt i föreningen som medlemmen har på grund av upplåtelsen. Lägen- heterna kan vara såväl bostadslägenheter som lokaler. Bostadsrättsföreningar regleras i bostadsrättslagen (1991:614). Bostadsrättslagen innehåller många regler som är specifika för den- na föreningsform, exempelvis särskilda regler om upplåtelse av bostadsrätt, bostadsrättshavarens rättigheter och skyldigheter m.m. I vissa delar hänvisar dock lagen till de föreningsrättsliga regler som finns i föreningslagen, såsom när det gäller flertalet frågor om före- ningens ledning, föreningsstämma, revision och likvidation. En kooperativ hyresrättsförening är en ekonomisk förening som har till ändamål att upplåta bostadslägenheter med hyresrätt till sina medlemmar. Karaktäristiskt för kooperativ hyresrätt är att hyres- gästerna är medlemmar i föreningen och att det är föreningen som hyr ut lägenheterna (se prop. 2001/02:62 s. 37 f.). Upplåtelsen kan avse lägenheter i hus som föreningen äger (ägarmodellen) men den kan också avse lägenheter som föreningen hyr av husets ägare (hyres- modellen). Föreningsrättsliga bestämmelser om denna föreningsform finns i 2 kap. lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt. I de flesta avseenden hänvisas till bestämmelserna i föreningslagen, exempelvis i frågor om Allmän beskrivning av ekonomiska föreningar m.m. föreningens ledning, föreningsstämman, revision, likvidation och annan upplösning. En sambruksförening har till huvudändamål att driva jordbruk eller trädgårdsnäring för medlemmarnas gemensamma räkning. Före- ningen får även driva annan verksamhet under förutsättning att den andra verksamheten har samband med föreningens ändamål. Sambruksföreningar regleras i lagen (1975:417) om sambruks- föreningar. Denna lag innehåller vissa föreningsrättsliga bestäm- melser men hänvisar även i betydande delar till föreningslagen, bl.a. när det gäller frågor om medlemskap, föreningens ledning, före- ningsstämma, revision och likvidation. En kreditmarknadsförening är en ekonomisk förening som har fått tillstånd av att bedriva finansieringsrörelse. För en sådan förening gäller bestämmelserna i föreningslagen, om inte annat följer av lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller är särskilt föreskrivet (se 12 kap. nämnda lag). I lagen (1995:1570) om medlemsbanker regleras en föreningsform, medlemsbank, som har till ändamål att främja sina medlemmars ekonomiska intressen genom att driva bankverksamhet där med- lemmarna deltar genom att använda bankens tjänster som insättare eller på annat sätt. Även understödsföreningar, som regleras i lagen (1972:262) om understödsföreningar, är en form av ekonomisk före- ning, avsedd för inbördes bistånd i form av kapital-, sjuk- eller pen- sionsförsäkring. Andra former av kooperativa sammanslutningar är arbetslöshetsföreningar enligt lagen (1997:239) om arbetslöshets- kassor och ömsesidiga försäkringsbolag enligt försäkringsrörelse- lagen (1982:713). SOU 2009:37 Allmän beskrivning av ekonomiska föreningar m.m. Antalet föreningar enligt och Företags- 2.3Tidigare reglering av ekonomiska föreningar i svensk rätt har haft lagstiftning om ekonomiska före- ningar. Nya föreningslagar har tillkommit vid fyra tillfällen, oftast i nära anslutning till nya aktiebolagslagar. fick sin första föreningslag, lagen (1895:66 s. 1) om registrerade föreningar för ekonomisk verksamhet (föreningslag). Den kooperativa företagsformen hade då funnits i . lag avsåg att reglera typiska kooperativa företag där den verksamhet som bedrevs i före- ningen skulle vara accessorisk till medlemmarnas egen ekonomi. Handel med utomstående var förbjuden. Föreningarna kunde bedriva sin verksamhet med begränsat personligt ansvar för medlemmarna (mbpa) eller utan personligt ansvar för medlemmarna (upa). kom en ny lag om ekonomiska föreningar, lagen (1911:55) om ekonomiska föreningar (föreningslag). Den nya lagen innehöll en vid definition av ekonomisk förening. För- utom kooperativ verksamhet kunde en ekonomisk förening använ- das för såväl rent vinstdrivande verksamhet som näringsverksamhet med ideellt syfte. Lagen innehöll inte något krav på att medlem- marna skulle delta i verksamheten. var det åter dags för en ny lag om ekonomiska före- ningar, lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar (före- ningslag). Genom den lagen infördes en definition av ekonomisk förening som tydligare skilde den ekonomiska föreningen från aktie- bolaget och den ideella föreningen. Så infördes bl.a. ett krav på att medlemmarna skulle delta i verksamheten på något sätt, exempelvis 4Källa: register, antalet registrerade föreningar . 5Källa: SCB:s Företagsregister, antalet verksamma föreningar .