sou · GWB377 · 2009-01-01 00:00:00 — Den insats i LSS som avser bostad med stöd och service för vuxna heter bostad med särskild service eller annan särskilt anpassad bostad (9 § 9). Det finns ingen detaljreglering av hur boendet ska organiseras men i förarbetena beskrivs tre huvudformer: gruppbostad, service- bostad och annan särskilt anpassad bostad. Dessa huvudformer skiljer sig markant åt: Gruppbostad: har erforderlig fast kollektiv bemanning som ska täcka de boendes hela stödbehov. Det är tänkt att vara ett bostadsalternativ för den som har ett så omfattande tillsyns- och omvårdnadsbehov att mer eller mindre kontinuerlig närvaro av personal är nödvändig. Såväl lägenheter som friliggande villor eller radhus kan tas i anspråk för gruppboendet. Personal- behovet kan vara varierande. Gruppbostaden kan med fördel arrangeras som en grupp friliggande bostäder (bostadsgrupp) där varje boende disponerar sin egen lägenhet, som utgör den enskildes permanenta bostad samt har tillgång till gemensamt utrymme som också kan vara samlingsplats för personal och ge möjlighet till samvaro för de boende. Servicebostad: fullvärdig bostad med god tillgänglighet där omfattande service och vård kan ges dygnet runt. Bostaden upplåts på sedvanligt sätt. är beteckning för en anläggning med flera servicebostäder med visst fast basstöd genom anställd personal för anläggningen och gemensamma utrymmen för service och gemenskap. Departementschefen uttalade bl.a. att den som önskar bo i en servicebostad i möjligaste mån ska tillförsäkras personligt stöd i en omfattning som gör ett sådant stöd möjligt. Annan särskild anpassad bostad (egen bostad): utan fast beman- ning men med möjlighet att få stöd via hemtjänst eller personlig assistent. Bostaden kan ha en viss grundanpassning. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Riktlinjer för bostad för vuxna enligt LSS Enligt 9 c § LSS ingår omvårdnad, fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter i bostad med särskild service för vuxna. Enligt 6 § 2 andra stycket LSS ska det i en LSS-verksamhet finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges. Enligt föreskrifter och allmänna råd avses med omvårdnad all individuellt anpassad hjälp i den dagliga livsföringen som ska ingå i insatsen bostad med särskild service för vuxna. Med individuellt anpassad hjälp i den dagliga livsföringen avses insatser som ska tillgodose den enskildes psykiska, fysiska och social behov, t.ex. hjälp med att: äta, dricka och förflytta sig sköta personlig hygien och klä sig sköta hemmet, tillreda måltider, göra ärenden och inköp kommunicera, upprätthålla sociala kontakter och bryta isolering göra tillvaron begriplig, förutsägbar och trygg göra tillgänglig den hälso- och sjukvård, inklusive habilitering, rehabilitering och hjälpmedel, och den tandvård som den enskilde behöver samt se till att misstankar om övergrepp och andra brott mot den enskilde polisanmäls. reglerar också att omvårdnaden ska ges på ett sådant sätt att den stärker den enskildes tilltro till sin egna förmåga, att den kontinuerligt anpassas efter rådande omständigheter så att den svarar mot den enskildes aktuella situation samt att den noggrant planeras, dokumenteras och följs upp. Samtliga former av bostad med särskild service för vuxna ska ha en av huvudmannen särskilt utsedd person som förestår verksamheten. Enligt allmänna råd bör en bostad med särskild service för vuxna inte vara belägen i nära anslutning till en annan sådan bostad eller andra bostäder som inte är ordinära, såsom korttidshem eller särskilda boendeformer för äldre. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting inte bostad ned särskild service för vuxna samlokaliseras med lokaler för daglig verksamhet. Enligt 23 § LSS behöver en enskild ett tillstånd från läns- styrelsen yrkesmässigt för att bedriva bl.a. bostad få med särskild service för vuxna. Ansökan ska vara skriftlig och ange vilken verksamhet som ska bedrivas, vem som ska bedriva verksamheten, hur verksamheten ska bedrivas och dess omfattning, för vilka personer verksamheten är avsedd, hur verksamheten ska finansi- eras, vem som ska förestå verksamheten och personalen och dess utbildning. Enligt 3 § LSS-förordningen ska det i gruppbostäder finnas en person med lämplig utbildning som förestår verksamheten samt den personal som i övrigt behövs för en ändamålsenlig verksamhet. Enligt föreskrift avses med lämplig utbildning för den som förestår en gruppbostad en lämplig högskole- utbildning. Personen ska ha tillräcklig kunskap och kompetens för att kunna ansvara för att arbetet organiseras på ett sådant sätt att den enskilde genom omvårdnaden tillförsäkras goda levnads- villkor omvårdnaden kännetecknas av en god etik och ett värdigt bemötande omvårdnaden för varje boende planeras, dokumenteras och följs upp rutiner finns för att hantera synpunkter och klagomål personalen har den kunskap som behövs för en ändamålsenlig verksamhet personalens behov av handledning tillgodoses personalens behov av kompetensutveckling bevakas och stöds personal rekryteras och introduceras verksamheten, planeras, utvecklas och utvärderas verksamhetens resultat förmedlas till överordnade och politiker Insatser och uppgifter för kommuner och landsting verksamheten utvecklas i takt med ändrad lagstiftning och nya forskningsresultat. Enligt allmänna råd bör i regel endast 3–5 personer bo i en gruppbostad – ytterligare någon boende bör kunna accepteras men endast under förutsättning att samtliga personer som bor i gruppbostaden tillförsäkras goda levnadsvillkor huvudmannen så långt det är möjligt beakta de boendes önskemål och synpunkter när det gäller sammansättningen av den grupp som ska bo i gruppbostaden de gemensamhetsytor som finns i gruppbostaden ligga nära eller i direkt anslutning till de enskilda lägenheterna, vara lätta att nå, vara till för dem som bor i gruppbostaden och tjänstgörande personal och endast kunna nyttjas av andra på de boendes villkor. Enligt allmänna råd bör samma utbildningskrav ställas på en person som förestår en servicebostad som på en som förestår en gruppbostad. Enligt de allmänna råden bör antalet boende i en servicebostad vara så begränsat att servicebostad integreras i bostadsområdet och en institutionell boendemiljö undviks. Riktlinjer för särskilt anpassad bostad En särskilt anpassad bostad är en bostad som är lämplig för personer med funktionshinder. I begreppet lämplig avses att bosta- den bör ha en viss grundanpassning. Behövligt stöd och service i anslutning till boendet bör ges enligt t.ex. personlig assistans och ledsagarservice.11 Några andra krav än dessa finns inte på en särskilt anpassad bostad. För övrig anpassning av lägenheten utifrån indivi- dens behov utgår bostadsanpassningsbidrag. Det finns få regler hur en särskilt anpassad bostad bör vara utformad. Vi har under vårt arbete uppmärksammats på att 1992/93:159. Jfr RÅ 2000 ref 42. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting kommuner i vissa fall upprättar bostäder som i sin utformning i allt väsentligt liknar en bostad med särskild service för vuxna enligt LSS förutom på den punkten att personal för service inte ingår. Bostä- derna har till exempel verksamhetsansvariga med ansvar för beman- ning samt gemensamma personalutrymmen och utrymmen för social samvaro. Den service som den enskilde behöver ingår dock inte i boendet utan ges i form av t.ex. hemtjänst eller personlig assistans enligt . Vid ett förstatligande av hela den personliga assistansen skapas ett ekonomiskt incitament för kommunen att erbjuda denna typ av bostad i stället för gruppbostad eller bostad med service enligt LSS. Detta då kommunen i de fall den enskilde är berättigad till personlig assistans inte får några kostnader för personens behov av service. Vi har även uppmärksammats på att vissa kommuner erbjuder den enskilde en bostad enligt SoL. Den enskildes behov av stöd och service täcks sedan av personlig assistans enligt . Antal beslut om boende med särskild service för vuxna Bostad för vuxna är den näst vanligaste insatsen inom LSS, bara daglig verksamhet har fler verkställda beslut. Antalet personer med beslut om boende för vuxna har ökat mellan åren 2000–2006. hade 20 927 personer ett verkställt beslut om boende för vuxna enligt LSS (av dessa har drygt 600 beslut om en särskilt anpassad bostad). Av dessa var män och kvinnor.12 avsåg av besluten om bostad för vuxna personer i personkrets 1. Personkretstillhörigheten visar alltså att insatsen bostad med särskild service främst når den grupp som tidigare omfattades av omsorgslagen. 12 (2007). Funktionshindrade personer - insatser enligt LSS . Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Diagram 7.1 Verkställda beslut om bostad för vuxna enligt LSS Källa: SCB. Åldersfördelningen bland de som beviljats bostad med särskild service är relativt jämn. En avtrappning sker . Diagram 7.2 Antal personer med bostad enligt LSS för vuxna uppdelat på ålder Även antalet personer med ej verkställda beslut om bostad med särskild service eller särskilt anpassad bostad ökar. var det 579 personer som hade ett ej verkställt beslut om bostad för vuxna enligt LSS.13 gäller nya regler för 13 (2007). Ej verkställda beslut och domar enligt LSS och SoL 2006. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting rapportering och sanktionsavgifter i samband med ej verkställda beslut om insatser enligt LSS.14 Diagram 7.3 Icke verkställda beslut om boende Källa: SCB. genomför kontinuerligt en enkät angående bostads- marknaden. Den senaste enkäten visar att fyra av tio kommuner behöver få fram fler bostäder i särskilt boende för personer med funktionsnedsättning, inklusive personer som omfattas av LSS. Var sjätte kommun menar att de inte kommer att kunna täcka behovet genom planerad utbyggnad.15 Boende i bostad med särskild service För att en person ska ha rätt till bostad med särskild service eller särskilt anpassad bostad enligt LSS ska denne tillhöra LSS personkrets och ha behov av insatsen. Det ställs dock inga krav på att den enskilde ska ta del av stöd och service i sitt boende. har genomfört en fältstudie om insatser och behov för personer med funktionshinder i tolv kommuner. En del av undersökningen syftade till att utreda vilket 2007/08:43, . 2007/08 SoU8, Prot. 2007/08:68. 15Boverket (2007). Med slutsatser av Bostads- marknadsenkäten . Insatser och uppgifter för kommuner och landsting behov personer som beviljats LSS-insatser har. Behovsbedöm- ningen utgår främst från ADL-behov (allmän daglig livsföring) och behoven är uppdelade i fem behovsgrupper, där grupp 5 har de största behoven. Resultatet visar att boende enligt LSS motsvarar de behov som personer i behovsgrupp 2–5 har (se tabell nedan). Fältstudien visar också att de som bor i bostad med särskild service för vuxna i genomsnitt tillhör en lägre behovsgrupp än de som är beviljade personlig assistans. Diagram 7.4 Insatser för olika behovsgrupper B e ho v s - Källa: SOU 2007:62, bilaga 3. Vilken form av bostad har den enskilde? Enligt resultaten från en enkät som vi sänt till samtliga kommuner bor omkring hälften av alla med ett verkställt beslut om bostad för vuxna i gruppbostad. Nästan lika många bor i servicelägenhet medan bor i en särskilt anpassad bostad. Enligt samma enkät har omkring 100 kommuner beviljat någon person särskilt anpassad bostad enligt LSS. I LSS-kostnadsutjämnings- kommitténs slutbetänkande anges att drygt 500 personer i cirka 100 kommuner har en särskilt anpassad bostad enligt LSS.16 I nästan var femte kommun finns det gruppbostäder som bedrivs av annan instans än kommunen. 16 SOU 2007:62. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader - översyn och förslag. Slut- betänkande av . Insatser och uppgifter för kommuner och landsting bedrivas av annan instans än kommunen finns i av kommunerna. Boende i LSS-bostad i den egna kommunen Av förarbetarna till LSS framgår att kommuner med ett litet befolkningsunderlag och få personer med funktionsnedsättningar i vissa fall har svårt att anordna permanent bostad med särskild service för vuxna med god kvalitet för dem som är bosatta i kommunen. Framför allt kan det uppstå svårigheter att erbjuda valmöjligheter för den enskilde när det gäller att välja mellan olika boenden. Det kan därför undantagsvis finnas behov för vissa kommuner att samverka med grannkommuner om gemensamma gruppbostäder för att tillsammans kunna erbjuda fler alternativ.17 I 26 kommuner () har färre än 10 personer beslut om bostad med särskild service eller särskilt anpassad bostad för vuxna enligt LSS. I fem kommuner (1,) finns det ingen person som har ett sådant beslut.18 Enligt den enkät som vi skickat ut till kommunerna är det av kommunerna som inte verkställer sina beslut om bostadsinsats med bostäder inom kommunen. Dessa kommuner köper i stället plats i andra kommuner. Skälet till att kommunen inte själv anordnar LSS-boenden kan vara att det är få personer i kommunen som har bostadsbeslut och att det därför saknas incitament för kommunen att bygga boenden. Enligt förarbetena kan det i dessa fall finnas behov av att samverka med grannkommuner om gemensamma gruppbostäder för att kunna erbjuda fler bostadsalternativ till den enskilde.19 Att kommunen inte har egna bostäder kan innebära att personer med bostadsbeslut inte får möjlighet att bo nära anhöriga och vänner. Kommunernas kostnader för LSS-bostäder för vuxna skiljer sig relativt kraftigt åt. Det vägda medeltalet var per plats. Percentilvärdet för var och percentil- 2000/01:06. 18SCB (2007). Utjämning av LSS-kostnader, bidrags- och . Tabell 2 Underlag för och beräkning av standardkostnad. 2000/01:06. SOU 2008:77 Insatser och uppgifter för kommuner och landsting värdet för var . Percentilvärdet 75 avser det värde där av kommunerna har en lägre kostnad och har en högre kostnad.20 Enligt svaren på vår enkät till kommunerna har av dessa någon form av schabloniserad ersättning för bostad med särskild service för vuxna. Kommuner och Landsting beskiver i en rapport olika resursfördelningssystem inom handi- kappomsorgen i sex kommuner.21 Gemensamt för dessa är att ersättningen skiljer sig mycket åt för de som har ett stort och de som har ett litet servicebehov. Till exempel i är den lägsta ersättningen per plats och år och den högsta . En avgörande fråga för den enskildes bostadskostnad är hur bostäder organiseras. Enligt förarbetena kan bostaden med särskild service för vuxna enligt LSS organiseras som ett vanligt hyres- förhållande.22 Om så sker gäller emellertid inte LSS regler om avgifter och förbehållsbelopp och inte heller regeln om att omvård- nad, fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter ingår i insatsen. Denna service kan då räknas med i underlaget för bestämmande av hyresnivån.23 Däremot blir reglerna om bostadstillägg tillämpliga. Att den service som den enskilde får, och dennes tillgång gemensamhetsytor kan räknas med i underlaget för hyran, överens- stämmer inte med den grundläggande principen i LSS att den enskilde inte ska ha några merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Gällande rätt hindrar dock den enskilde och kommunen från att välja eller bestämma hur en bostadsinsats ska organiseras. Det saknar betydelse om det är en insats enligt SoL eller LSS. Det hänger samman med att en bostadslägenhet alltid omfattas av hyreslagens regler om vissa bestämda kriterier är uppfyllda.24 Med 20Socialstyrelsen (2007). 21Sveriges Kommuner och Landsting (2007). Resursfördelning inom handikappomsorgen i kommuner. Goda exempel fån sex kommuner. 1992/93:159, s 187. 23Jfr i , dnr 760-06 m.fl., (meddelade inte pröv- ningstillstånd (ÖH 774-07). 24Bostadsdomstolen (RBD 1994:8) fastslog att hyreslagen är tillämplig på upplåtelser av särskilda boendeformer enligt socialtjänstlagen, under förutsättning att hyresgästen tillhandahålls ett utrymme som han disponerar ensam och att upplåtelsen sker mot ersätt- Insatser och uppgifter för kommuner och landsting bostadslägenhet avses lägenhet som helt upplåtits som bostad eller som till en inte oväsentlig del upplåtits till samma ändamål. I propositionen Avgifter inom äldre- och handikappomsorg uttalas att avgörande för om en hyra eller en avgift ska betalas är om boendet är ett underordnat moment i den vård och/eller den service som ges.25 Omfattas ett boende av hyreslagen, beräknas kostnaden för detta enligt hyreslagens regler. Detta gäller även vid andrahands- uthyrning. Boende- och avgiftsutredningen föreslog att en bestäm- melse skulle införas i SoL och LSS med innebörden att om hyreslagen är tillämplig ska kostnad för bostaden inte kunna prövas enligt respektive lag, utan enligt hyreslagen.26 Förändringen är genomförd i SoL. har ett betänkande angående reglerna för hyressättning överlämnats.27 Betänkandet berör inte frågan om när hyra kan tas ut för en bostad. () har i ett ärende konstaterat att boende i gruppbostad knappast kan jämställas med ett sedvanligt hyresförhållande trots påtagliga likheter med ordinärt boende.28 JO menar att den offentligrättsliga regleringen inte bör kunna kringgås genom avtal. Det råder i princip avtalsfrihet gällande hyresnivån. Vid tvist kan nivån prövas i hyresnämnden, som fastställer hyran utifrån bruks- värdesprincipen. Nämnden kontrollerar om hyran är påtagligt högre än för ett jämförelseobjekt. Vid jämförelsen ska främst beaktas hyran för lägenheter i fastigheter som ägs och förvaltas av kommunala bostadsföretag och till annat som påverkar bruks- värdet, t.ex. tillägg för värdet av tillgång till den särskilda service i form av omsorgs- och vårdpersonal och till värdet av de gemen- samma utrymmena.29 har, på uppdrag av regeringen, följt upp hur vanligt det är med att enskilda betalar hyra respektive avgift för en bostad enligt LSS. Samtliga 263 kommuner som besvarat en fråga Domen har tolkats så att bostäder med särskild service omfattas av hyreslagen om servicen och omvårdnaden är av underordnad betydelse. Detta har uppfattas som att om den enskilde har tillgång till en lägenhet eller eget rum så omfattas avtalet av hyreslagen. På frågan gällande service och omvårdnad i boendet uppger knappt en femtedel av de som svarat på kommitténs enkät till boende på LSS-boenden för vuxna att de inte kan bjuda släkt eller vänner på middag och att de saknar eget kök eller egen TV. 2000/01:149. Bo tryggt – Betala rätt – Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg. Betänkande från Boende och avgiftsutredningen. EU, allmännyttan och hyrorna. Betänkande av Utredningen om allmän- nyttans villkor. 28JO , dnr 3902-1991. SOU 2008:77 Insatser och uppgifter för kommuner och landsting från uppger att de boende betalar hyra.30 Vi har ställt motsvarande fråga till samtliga kommuner varav 270 kom- muner/stadsdelar har svarat. I av kommunerna betalas hyra. Det är dock inte självklart att tillgången till gemensamhets- ytor ingår vid fastställandet av hyra. Detta skiljer sig åt. Drygt hälften av kommunerna () uppger att tillgången till ytan inte ingår i beräkningsunderlaget, medan det i av kom- munerna gör det. I av kommunerna varierar detta. svarar att de inte vet om tillgången till gemensamhetsytor ingår när hyran ska fastställas. Vi frågade även kommunerna om de har schabloniserade avgifter utöver hyran. av kommunerna svarade. I av dessa kommuner betalar den enskilde schabloni- serade avgifter, främst för mat och el. Regeringsrätten har också konstaterat att gemensamhetsytor kan vara ett underlag för bestämmandet av hyran för bostad med särskild service för vuxna enligt LSS.31 Att bostäder med stöd och service för vuxna enligt LSS i regel omfattas av hyreslagen har visat sig i vissa fall vara en ekonomisk svår omständighet för de boende32. Det beror på att enskilda i LSS- boende nästan uteslutande har aktivitets- eller sjukersättning på garantinivå. Den ekonomiska situationen liknar den för en pensionär med garantipension. En undersökning av visar att unga vuxna med funktionsnedsättning som beviljas bostadsinsatser enligt LSS ofta erbjuds nyproducerade och för- hållandevis dyra lägenheter. De har dessutom små möjligheter att välja en lägenhet med lägre hyra, utan måste i princip acceptera den som erbjuds. Hyran i en sådan lägenhet kan uppgå till för en lägenhet på , sedan värdet av tillgång till gemensamma utrymmen har medräknats. De kan få bostadstillägg, som inkomstprövat tillägg till aktivitetsersättning, med upp till . Aktivitetsersättning för unga (20–) är cirka 7 000–brutto. De som inte har pengar kvar till sin försörjning efter att ha betalt hyran hänvisar kommunerna till att söka försörjningsstöd. Det kan innebära att unga människor tidigt blir beroende av ekonomiskt 30Socialstyrelsen (2006). Hyra eller avgift – Vad gäller för bostad med särskild service för vuxna enligt LSS? 31RÅ 2005 ref 28. 32Genom skrivelse från Föräldragrupp på (S2004:06/2008/11), från FUB Norr- (S2004:06/2008/17) och reaktioner i riktade till kommitténs ledamöter. Insatser och uppgifter för kommuner och landsting bistånd och riskerar därmed få leva på existensminimum resten av sina liv.33 undersökningar visar dock att cirka var fjärde kommun trots att de tar ut hyra för sina LSS-bostäder tillämpar ett förbehållsbelopp så att de boende får medel över för sina personliga behov (jfr. 19 § LSS). Storleken på förbehållsbeloppet varierar. I genomsnitt är förbehållsbeloppet . I av kom- munerna tillämpas ett förbehållsbelopp på 1 612–, medan av dem har ett förbehållsbelopp på , på 4 781–. av kommunerna har inte svarat på frågan om förbehållsbeloppets storlek. Regeringen har uppmärksammat att vissa pensionärer har en låg ekonomisk standard och har också aviserat att ytterligare analys av pensionärernas ekonomiska situation pågår. Regeringen har för avsikt att förbättra de ekonomiska villkoren för i första hand de sämst ställda pensionärerna.34 Den enskildes självbestämmande och integritet i boendet Enligt 6 § första stycket LSS ska verksamheter enligt LSS vara grundade på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över de insatser som ges. har genomfört olika undersökningar för att kartlägga vilket inflytande och självbestämmande de som beviljats insatsen bostad för vuxna har, bl.a. genom enkäter. En har varit riktad till kommunerna och en till ett urval av personer som beviljats bostad för vuxna och daglig verksamhet enligt LSS Vi har också arrangerat diskussioner i ett antal fokusgrupper med bl.a. handläggare och utförare inom kommunernas LSS-verksamheter. I den enkät som vi skickade ut till kommunerna frågade vi om vilket inflytande den enskilde har över var han eller hon ska bo. av kommunerna svarade att de enskilda i viss mån har inflytande över detta, att de enskilde bestämmer helt och i att den enskilde inte har något inflytande. 33Socialstyrelsen (2008). Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. 2007/08:100. SOU 2008:77 Insatser och uppgifter för kommuner och landsting Diagram 7.5 Inflytande över boendebeslut Ja, i viss mån Källa: enkätundersökning bland personer med boende för vuxna och daglig verksamhet, se bilaga 22. I enkäten till de boende ställdes också frågor om vilket inflytande de har över bostadsvalet. 71 pro- cent av dessa uppger att de inte kunnat välja mellan flera boenden och att de önskar bo på annat sätt. Tre fjärdedelar av de svarande uppger att de oftast eller alltid trivs och att de alltid eller oftast känner sig trygga sin bostad I enkäten till kommunerna frågade vi även i vilken mån den enskilde hade möjlighet till självbestämmande över vilka som skulle ge henne/honom service i bostaden. I av kommunerna har den enskilde möjlighet att i viss mån påverka detta. I av kommunerna påverkar den enskilde detta helt medan av kommuner uppger att den enskilde inte har något själv- bestämmande i denna fråga. Bland de kommuner som uppger att den enskilde har medbestämmande fullt ut eller till viss del svarade att den enskilde har inflytande vid valet av kontaktperson/stödperson.