sou · GWB3113d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Det fanns också exempel på äldre i områ- det som hjälpte varandra med att t ex gå och handla eller för att dämpa känslor av ensamhet bjöd hem andra som man visste var ensamma och isolerade i sitt boende. Då flera av de intervjuade hade bott i området hade man god kännedom om vissa grannar och deras situation. Ovanstående resultat kan kompletteras med resultat från en tidi- gare studie baserad på ca 170 telefonintervjuer med 40-talister i tre olika kommuner i södra och (Abramsson och 2004). Informanterna bodde i ordinär hyresrätt, seniorboende eller villa. Bland dem som bodde i småhus uppgav många att de bor bra som de gör och att de vill bo kvar så länge de kan. En del refererade också till sin bostad som tillgänglig även om man skulle få svårare att röra sig och behöva stöd och man ifrågasatte också vad man skulle göra med sin fritid om man inte hade hus och trädgård att sysselsätta sig med. Andra menade att de inser att det kommer då de kan bo kvar och de är förberedda på att flytta men planerar inte att byta bostad . Här fanns det också svar som att man faktiskt hade börjat titta på annat boende men att man vill bo kvar ytterligare , många kände sig lite för unga för att behöva planera för sitt boende som äldre mer aktivt. Att slippa underhåll i form av snöskottning och gräsklipp- ning var faktorer som flera angav som skäl till att man skulle vilja flytta. Självbestämmande och valmöjlighet i det egna boendet är för många i småhusboende avgörande för boendesituation och något man gärna vill behålla om man flyttar till en annan bostad. En del menade också att de ville flytta till en annan bostad medan de ännu hade möjlighet att välja bostad. Viljan att flytta var större bland dem som bodde på orter där det småhus man hade betingade ett större värde på bostadsmarknaden än på mindre orter med lägre huspriser. Förhållanden på bostadsmarknaden kan också vara avgö- rande för vilken upplåtelseform man väljer då man inte vill riskera att ekonomiskt förlora något på sin bostad. Många i den här grup- pen var aktiva på bostadsmarknaden under bostadskrisen . Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Av de intervjuade var det tydligt att betalningsviljan för att bo i hyresrätt var högre bland dem som bodde i småhus eller bostadsrätt jämfört med dem som bodde i hyresrätt. Boende i små- hus räknade med att man i andra boendeformer betalar för den ser- vice man själv utför i ett småhus och var på så sätt beredda att betala för att inte längre behöva utföra dem själv. Man var dock inte beredd att betala alltför höga hyror. Ett orosmoment var dock oförmågan att kunna kontrollera sina boendekostnader i en hyres- rätt. De som bodde i hyresrätt var sällan missnöjda med sin bostad och planeringen av denna. Det som var viktigt i boendet var att det var modernt och fräscht. Det missnöje man möjligen upplevde hänfördes istället till bostadsområdet som kunde upplevas som otryggt och stökigt men ibland också att man upplevde att det hade ett oförtjänt dåligt rykte. Det var få bland de boende i småhus och ordinär hyresrätt som tyckte att man ville bo med den egna åldersgruppen om man nu skulle flytta som man beskrev den typ av boende man skulle söka sig till som lugnt och utan störande grannar, dvs. det behövde vara ett området som man kände till för dess goda rykte, inte sällan med kommentaren det bor många äldre där. Av dem som redan bodde i seniorboende motsvarande det som beskrivs ovan, var dock de flesta mycket nöjda med boendet vad gäller soci- alt umgänge, trygghet och tillgänglighet. Summerar vi ovanstående och funderar över framtidens boende för äldre är det mest sannolikt att äldres boende inte kommer att se dramatiskt annorlunda ut mot vad det gör . Det är de äldsta som flyttar för att förenkla sin boendesituation, dvs. till något mindre och mera lättskött och äldre kvinnor flyttar oftare av soci- ala skäl. Vi kan dock förvänta oss en hel del förändringar. Vi kom- mer att se en ökad rörlighet bland äldre, där man är mindre låst vid sin bostad än vad tidigare åldersgrupper har varit. Detta då en större andel har högre inkomster och högre utbildning vilket är kännetecknande för de grupper som flyttar mest. De som väljer att flytta kommer att i större utsträckning vara beredda att flytta till sina barn eller till områden med bostäder attraktiva för gruppen utan att man nödvändigtvis har tidigare erfarenheter av platsen eller Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Vi kommer också att se en större beredskap bland en del grupper av äldre att se om sin egen situation och sitt boende . Det är dock viktigt att komma ihåg att äldregruppen är stor, täcker ett stort åldersspann och därmed är heterogen med stora olikheter i preferenser, betalningsförmåga, hälsotillstånd etc. Detta innebär att många olika bostadsbehov måste tillfredsställas för att äldre ska kunna leva ett gott liv utifrån sina egna önskemål och förutsättningar. Vi ser ett ökande intresse för boendeformer särskilt för äldre eller boendeformer liknande dessa där nyckelorden är trygghet och tillgänglighet men som också kännetecknas av modernt och bekvämt. Betalningsviljan har också ökat för boendeformer som bidrar med extra livskvalitet vilket kan vara såväl det materiella som beskrivits ovan men även den sociala gemenskapen som framhävs i boendeformerna. En viktig förändring är att det inte bara är i stor- stadsregioner vi ser ett ökat intresse bland de äldre utan även på mindre orter och i mindre kommuner. Även om betalningsförmågan hos grupper av äldre är hög och bättre än den vi har sett hos tidigare ålderskohorter kommer det att finnas grupper utan stora inkomster och som inte heller har något kapital att realisera. Denna grupp är mer knuten till sitt nuvarande boende och kanske i större utsträck- ning till sitt bostadsområde och kommer att behöva stöd för att ha råd med ett bra boende och kanske än mer för att öka valmöjlig- heterna även i den gruppen. Kvinnor med låga inkomster kommer t ex att utgöra en stor grupp av andelen äldre fram- över. Vi vill dock understryka att 40-talisterna, i egenskap av att de är så många, kommer att öka antalet flyttningar bland äldre, oavsett om de andelsmässigt flyttar i lika stor (liten) utsträckning som tidigare pensionärer. Det finns dock studier (och 2000) som visat att denna åldersgrupp tenderar att turista istället för att flytta, vilket gör det svårt att uttala sig om förändrade flyttmönster. Det torde emellertid inte vara en alltför vågad gissning att förvänta sig en ökad utflyttning av personer i pensionsålder från storstäder ned i tätortshierarkin, möjligen till platser där de själva vuxit upp eller i närheten av platser där deras barn bor. Höjd reavinstskatt i kombination med skatterabatten på hushållsnära tjänster kan göra det mindre attraktivt för hushåll att flytta så att de istället väljer att bo kvar. Historiskt har det dock visat sig att hushåll hellre flyttar Äldre personers flyttningar och boendepreferenser till ett boende som kräver mindre underhåll än köper in tjänster för att underlätta kvarboende. I diskussionerna om rekordgenerationen har centrumnära boende och närhet till kulturutbud tagits upp som viktiga faktorer när det gäller boendets attraktionskraft. Det visar sig dock att det är uteaktiviteter och närhet till natur som fortsatt står högt på listan över kvaliteter i boendemiljön. Närhet till rekreations- och grönområden poängteras även i intervjustudierna som redovisats ovan. ökade mängden enpersonshushåll, inte minst är det äldre som bor ensamma. Med ökad livslängd följer även ökad skröplighet och många lever med sjukdomar som påverkar möjligheten att ta del i samhällslivet och som kan leda till isolering och känslor av otrygghet i bostaden. Behovet av bostäder som passar den gruppen kommer att öka då vård- och omsorgs- boendet endast riktar sig till dem med stora medicinska behov, oftast multisjuka och dementa äldre. Bland de allra äldsta är det fortfarande många som talar om att flytta till hemmet den dagen då man inte längre orkar bo kvar i eget boende – hemmet skulle motsvara det tidigare ålderdomshemmet och är ett boende som inte längre finns kvar mer än i mycket begränsad skala och då oftast i privat regi. De nya boendeformerna som har introducerats i form av seniorboende och trygghetsboende skulle kunna tillfredsställa en del av dessa behov. Med en åldrande befolkning och med fler som blir mycket gamla kommer behovet av vård- och omsorgsboende att öka. I flera kommuner där det är brist på platser sker det en utbyggnad. Behovet av den här typen av boende är dock starkt åldersrelaterat, dvs. ju fler äldre desto större behov och varierar därför . Platsbehovet kan också variera beroende på de kriterier som används för bedömning av vilka som är i behov av vård- och omsorgsboende. finns det också en rad nya aktörer som driver den här typen av boende vilket har för- ändrat förutsättningar på olika sätt. Kvalitetsfrågor i boendet har också fått allt större uppmärksamhet. Korttidsboendet är en komplicerad del av vård- och omsorgsboendet som ställer stora krav på personalen då man i samma miljö ska hantera personer som bor växelvis i det egna hemmet och på korttidsboendet, är där för tillfällig eller längre rehabilitering eller för vård i livets slut- skede. Detta sker på en del platser dessutom i en miljö med perma- nentboende. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Den kanske största utmaningen när det gäller att hantera äldres framtida boende är att på bostadsmarknaden i såväl stora som små kommuner kunna erbjuda en bredd av olika boendeformer. Det gäller dels boendeformer som passar olika individer dels ett boende som passar under olika faser i livet som äldre. Här är det nödvän- digt att bland såväl bostadsföretag som kommuner och andra aktö- rer vara lyhörda inför förändrade värderingar och därmed preferen- ser . Äldre personers flyttningar och boendepreferenser , M. och T. Hur bor och hur vill rekord- generationen bo? Resultat från en intervjustudie. i Från småhus till allmännyttan, red. , M. Abramsson, L. , och T. , M och G. . Comparing temporary mobility with permanent migration. Tourism Geopgraphies 2(1):87–107. Biggs, S., C. Phillipson, R. Leach, och A.-M. and generation in the development of a baby boomer identity. 2(2):31–59. Bonvalet, C. och J. Ogg. Ageing in inner cities. The residential dilemmas of the baby boomer generation. Inter- national Life 2(2):61–90. Cadwallader, M. Migration and residential mobility. Macro and micro approaches. Recent research on migration and mobility. A review and interpretation. Progress in planning 18:1–56. och F.M. Dieleman. Households and housing. Choice and outcomes in the housing market. New : CUPR Press. Lokal omflyttning och regional migration bland äldre – en översikt. Sid. 25–40 i Äldrelandskapet. Äldres boende och flyttningar, red. Gaymu, J., C. Delbès, S. Springer, A. Binet, A. Désequelles, S. Kalogirou, och U. . 2Determinants of the living arrangements of older people in Europe. 22:241–262. Gierveld, J., H. de Valk, och M. Blommesteijn. Living arrangements of older persons and family support in more developed countries. Sid. 193–217 i Living arrangements of older persons: critical issues and policy responses. : United Nations. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Golledge, R.G och R.J. Stimson. Spatial behavior: A Geographical Perspective. , G., E. , och M. . Hvad fremmer og hvad hæmmer flytninger? – en analyse blandt 50–80 årige i 1997–2002. Grundy, E. Living arrangements and the health of older persons in developed countries. Sid. 311–329 i Living arrangements of older persons: critical issues and policy responses. : United Nations. Vi har aldrig varit gamla. i Den omvända ålderspyramiden, red. G. och G. Graninger. : för samhällsbyggande. Cities in Space: City as Place. Inglehart, R. Modernization and Postmodernization: Cultural, Economic and Political Change in 43 Societies. , N J: . Knipscheer, C.P.M., M.I.B. van Groenou, och G.J.F. The effect of environmental context and personal resources on depressive symptomatology in older age: a test of the model. Ageing and Society 20(2):183–202. Longino Jr, C.F. 2001. Geographical distribution and migration. Handbook on Aging and the Socal Sciences, 5th edition, red. R. Binstock och L. . : Academic Press. Majanen, P., L. , D. , C. Daal, och H. . Äldrelivsbranschen – en framtidsbransch. , B. och T. . 40-talisternas uttåg – en ESO- rapport om 2000-talets demografiska utmaningar (red). Niedomysl, T. How migration motives change over distance: evidence on variations across socioeconomic and demographic groups. Working paper available from author. Niedomysl, T. och B. Do open-ended survey questions on migration motives create coder variability problems?. Population, Space and Place forthcoming. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Senior housing in – A question of class differences and collective aging: An interview study in rental apartments and housing cooperatives. Journal of housing for the elderly 20(3):77–93. A Canadian Perspective. Scarborough, : ITP . Boende och närmiljö för äldre. Why families move. A study in the social psychology of urban residential mobility. Glencoe, : . , R.L och P. Parmelee. Attachment to place and the representation of the life course by the elderly. Sid. 139– 163 i Place Attachment, red. I. och . & : Plenum Press. : Kairos Future och . Från till seniorboende. En allmännyttig rapport. Bo för att leva – seniorbostäder och trygghets- bostäder. Delbetänkande av Äldreboendedelegationen. Thornstam, L. Geotranscendence, A developmental theory of positive ageing. : Springer Publications. Aging in a changing society, second edition. Tomassini, C., K. , D.A. , och E. Grundy. Living arrangements among older people: An overview of trends in Europe and . Population trends 115:24–34. Urry, J. Sociology beyond societies. Mobilities for the 21st Century. to be wild 55+... eller hur förvandla en global demografisk förändring till ett svenskt styrke- och tillväxt- område. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Later-life migration in the : a review of recent research. 17(1):37–66. Wiseman, F.R. A typology of elderly migration based on the decision making process. Economic Geography 55:324–337. Ytrehus, S. och A.B. Bufast, Bjørvika og . Boligplaner og boligønsker for eldre år.