sou · GXB32 · 2009-01-15 00:00:00 — Regler för tredjehandstillträde, för skäliga tariffer och villkor för anslutning och överföring av el samt för ickediskriminering av elhandlare har skapats. Genom dessa regler är det nu möjligt för kunder att välja elleverantör och för producenter och elhandlare att få tillträde till alla elkunder i . Motsvarande regelverk har också utvecklats i de nordiska grannländerna och i EU. Denna modernisering som har haft (och har) ett kundfokus har också varit gynnsam för vindkraftsutbyggnaden. Få om ens någon kunde dock, när reformarbetet startade , se hur kraven på elnäten skulle förändras vid en massiv utbyggnad av vindkraft och annan decentraliserad elproduktion. Moderniseringsarbetet har inte beaktat den nya produktionsstruktur som skapas genom den energipolitiskt målsatta vindkraftssatsningen och som innebär att nya krav ställs på elnäten och elnätsföretagen. Krav som ett produktionsnät kan möta. Några av de regler som finns kvar i huvudsak oförändrade sedan 1902 års ellag är otidsenliga och hindrande för en uppbyggnad av ett rationellt elnät. finns två typer av nätkoncession; nätkoncession för linje och nätkoncession för område. En hel del av reglerna i ellagen som anpassats till dessa koncessionstyper är illa anpassade till uppgifterna för och kraven på ett produktionsnätsföretag. förslag är i vissa avseenden små steg i rätt riktning men vissa av förslagen leder åt fel håll. Lagstiftningen behöver ändras så att uppbyggnaden av produktionsnät kan underlättas och de elproducenter som önskar använda näten tillförsäkras skäliga och icke-diskriminerande villkor och en hög leveranssäkerhet. Innehåll i nya ellagsregler – förslag Ny typ av koncession – nätkoncession för produktionsnät En särskild koncessionstyp (nätkoncession för produktionsnät) bör inrättas för nät som har som ändamål att mata in el från vindkraftsproduktion eller annan decentraliserad elproduktion. En nätkoncession för produktionsnät ska kunna omfatta både en linje och ett eller flera områden. Syftet med den nya koncessionstypen är att underlätta uppbyggnaden och driften av de nya elnät, s.k. produktionsnät, som behövs inför den förestående mycket stora utbyggnaden av svensk vindkraftproduktion. I huvudsak ska samma krav ställas på produktionsnäten som de befintliga distributionsnäten. Men genom att reglerna klargörs för de nät som kommer att svara för merparten av inmatningen av den svenska vindkraftsproduktionen till elnäten underlättas för investerare i såväl elproduktion som elnät. Linje och område i samma koncession för produktionsnät Ett typiskt nät som byggs för att mata in el från en vindkraftpark till det nationella elnätet består av dels ett lokalt nät inom det område där vindkraftsverken är placerade, dels en ledning som förbinder det lokala inmatningsnätet med region- eller stamnätet. En fråga som dykt upp i samband med vindkraftsutbyggnaden är hur man ska hantera ledningar mellan verken i en vindkraftspark och den koncessionerade ledning som för elen till det nationella nätet. Det har inte varit möjligt att ge en särskild områdeskoncession för det lokala vindkraftnätet eftersom det redan finns en områdeskoncession som formellt omfattar vindkraftparksområdet. Det lokala nätet har karaktären av ett internt nät varför det ligger utanför områdeskoncessionärens uppgift, skyldighet och intresse att bygga och driva ett sådant nät. Det har också upplevts om alltför omständligt och detaljstyrande av såväl myndigheter som företag att ge koncession för varje enskild ledning inom vindkraftsparken. har detta varit fråga om vindkraftverk med en ägare. Det lokala nätet kan då ses som ett internt nät som överför el för egen räkning. Det vi nu ser är att det inom vissa väl avgränsande områden kommer att byggas vindkraftsverk som har skilda ägare men när det är ändamålsenligt att elen förs till det nationella elnätet med en och samma ledning. Det är också rationellt att det lokala uppsamlingsnätet byggs och drivs av en och samma huvudman och den som har koncession för ledningen till det nationella nätet. Genom en sådan konstruktion uppstår, med nuvarande lagstiftning, den situationen att någon kommer att överföra el för annans räkning på ett icke koncessionerat nät, vilket inte är tillåtet enligt gällande lagstiftning. behandlar frågan i sitt betänkande Bättre kontakt via nätet (SOU 2008:13) och föreslår ett undantag för nätkoncession enligt ellagen för interna nät inom anläggningar för elproduktion. Detta är ett steg i fel riktning. Det finns två starka skäl varför också lokala nät inom anläggningar för elproduktion (t.ex. vindkraftsparker) omfattas av koncessionssystemet. För det första är det viktigt att det är tydligt genom lagstiftningen vilka rättigheter och skyldigheter ägaren av de lokala produktionsnäten har gentemot myndigheter, markägare och andra intressenter. Koncessionslagstiftningen ger detta legala ramverk. För det andra är det av strategiskt intresse att de berörda lokala elproducenternas rättigheter och skyldigheter gentemot nätägarna är klara. Den som har koncession för ledningar för inmatning ska vara skyldig att ansluta producenter i området. Villkoren för detta bör vara klarlagda. Nätägaren ska vidare ha skäliga tariffer för anslutning och inmatning. Någon diskriminering mellan producenter ska inte förekomma. Nätägaren ska ha möjligheter att ställa vissa tekniska krav på de anslutningar som görs. Även här ger ellagstiftningen det ramverk som behövs för koncessionerade nät. Det är naturligtvis möjligt att med icke koncessionerade nät hantera relationen mellan nätägare och producenter genom endast civilrättsliga avtal. Men alla parter tjänar på att näten ges koncession och att ellagstiftningen därigenom ger ramverket. För producenterna är det angeläget att bli anslutna till ett koncessionerat nät. En skiss på ellagsändringar redovisas sist i promemorian. Regler om anslutning till produktionsnät Produktionsnät ska vara öppna för de producenter som önskar att ansluta sig. Den som har koncession för produktionsnät ska vara skyldig att på skäliga villkor ansluta elektriska anläggningar för elproduktion Produktionsnäten ska inte konkurrera med nuvarande nät för eldistribution. Det ska inte finnas vare sig skyldighet eller rättighet för ett produktionsnät att ansluta uttagskunder. Syftet med den nya koncessionstypen är att skapa rationella förutsättningar för den elnätsutbyggnad som krävs för att klara utbyggnadsmålen. För detta krävs att särskilda nät byggs för vindkraften. Dessa nät ska ha som uppgift att överföra el till det nationella elnätet. De ska inte ändra förutsättningarna för eldistributionen i . De nuvarande lokalnätens verksamhet att distribuera el till slutanvändare ska inte förändras eller utsättas för konkurrens av produktionsnäten. Förslagen innebär att nätverksamheten nedanför regionnäten specialiseras. Områdeskoncessionerna svarar för distributionen från det nationella elnätet till slutanvändarna. Produktionsnätet svarar för överföringen från elproducenterna till det nationella elnätet. Det behöver klargöras i lagstiftningen att produktionsnäten inte ska vara skyldiga, eller ha rätt, att ansluta uttagskunder. Det kan dock tänkas att det undantagsvis uppstår situationer när det är ändamålsenligt för alla parter att en uttagskund ansluts till ett produktionsnät. Beslut om sådan anslutning bör fattas av (nätmyndigheten). Det är sannolikt att det också med produktionsnät kommer att vara ändamålsenligt att i vissa fall ansluta vindkraftsverk till en områdeskoncession. Det kan handla om små vindkraftsverk som enskilda hushålls sätter upp eller enstaka större verk där det saknas förutsättningar att bygga produktionsnät. Möjligheterna att ansluta vindkraftverk till nät med områdeskoncession bör därför finnas kvar. En skiss på ellagsändringar redovisas sist i promemorian. Skäliga tariffer, leveranssäkerhet m.m. Ellagen regler om skäliga tariffer och icke diskriminering ska gälla också för produktionsnäten. Överföringen ska ske med hög leveranssäkerhet. För att stimulera kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft på land i är det viktigt att vindkraftsägaren betalar sin nätanslutningsavgift i en tariff där samtliga led i nätkostnaden ingår. Nätägaren som bygger produktionsnät bör ta betalt för sin egen kostnad och kostnaden för överliggande nät dvs. regionnät och stamnät. Anslutningsavgiften bör utformas på ett sådant sätt att vindkraftsägaren betalar för anslutningen i den punkt i produktionsnätet där vindkraftverken ansluts. Detta kommer att stimulera till vindkraftutbyggnad inom områden där vindförhållande är som bäst och framför allt i . I är stamnätskostnaden som lägst och den geografiska utbredningen av produktionsnäten blir förmodligen mindre än i norra där avstånden till lämpliga regionnät normalt är längre. En av poängerna med att skapa ett system med koncessionerade elnät och att dessa också kan erbjuda koncessionerade ledningar ända fram till den enskilda producerande anläggningen är att kunderna (elproducenterna) får tillgång till ellagens bestämmelser om skäliga tariffer, icke-diskriminering, leveranssäkert m.m. Några av ellagens regler har skrivits för att möta specifika situationer från ett elanvändarperspektiv. Vissa av reglerna om skäliga tariffer etc. kan därför behövas ses över. Produktionsnätsföretagens uppgiftsskyldighet anpassas till verksamheten. Uppgiftsskyldigheten blir något mindre än för de företag som distribuerar el till slutkunder. Ellagstiftningen ålägger nätföretagen en omfattande rapporteringsskyldighet om verksamheten. De som har nätkoncession för produktionsnät ska givetvis också rapportera om verksamheten så att tillsynsmyndigheten kan följa verksamheten på ett lämpligt sätt och utöva den tillsyn som behövs. Många av de nuvarande rapporterna som nätföretagen har att lämna följer av att nätföretagen distribuerar el till hushåll och andra användare med liten eller medelstor förbrukning. Rapporteringen från ett produktionsnätsföretag bör begränsas till sådan information som är relevant för insyn i och tillsyn av ett sådant företag. har föreslagit vissa begränsningar i uppgiftsskyldigheten för ledningar som är avsedda för inmatning av el från en elproduktionsanläggning. Förslagen är i huvudsak bra. Utredningen föreslår att ska medge befrielse från reglerna. Om den nya koncessionen för produktionsnät införs bör befrielsen gälla generellt och följa koncessionen. Reglerna för produktionsnätens uppgiftsskyldighet bör därför finnas i lag eller förordning. Svenska Kraftnäts roll som systemansvarig myndighet kan behöva utvecklas. Nätplanering på nationell nivå inför vindkraftsutbyggnaden Det svenska elnätet är hyggligt anpassat till nuvarande produktions- och konsumtionsmönster i efter den period av stark utbyggnad av vatten- och kärnkraft som avslutades och efter integreringen av den nordiska elmarknaden . går vi in i en ny utbyggnadsperiod när det gäller kraftproduktionen vilken ställer krav på en utbyggnad av det svenska och nordiska stamnäten. Även möjligheterna till ökad export bör kunna utvecklas. Denna expansion av produktionskapaciteten karaktäriseras bl.a. av att ett förhållandevis stort antal aktörer och investerare kommer att vara involverade. Besluten om var och när de nya kraftverken ska etableras kommer att vara decentraliserat. Planeringen av det svenska elnätet behöver förstärkas. har som systemansvarig myndighet ett särskilt ansvar för den nationella nätplaneringen. Inför den förestående vind- kraftsexpansionen måste detta ansvar tydliggöras så att kan ta en aktiv roll i nätplaneringsfrågor. Det är inom tre områden som Svenska Kraftnäts ansvar och befogenheter bör utvecklas. ska svara för att kapaciteten i stamnätet, inklusive utlandsförbindelserna, möjliggör en utbyggnad av vindkraften i enlighet med de energipolitiska besluten. I planeringsarbetet bör ingå att fortlöpande hålla en dialog med berörda parter såsom nuvarande och kommande vindkraftproducenter och produktionsnätsföretagen. Ett inslag i denna dialog bör vara att minst publicera en rapport som redovisar planeringsläget. behöver för att fullgöra sina planeringsuppgifter hålla sig uppdaterad när det gäller aktörernas planering av vindkraftsutbyggnaden. bör därför ha rätt att föreskriva att produktionsnätsföretagen ska anmäla planerade anslutningar från större vindkraftsanläggningar till . ska svara för att större vindkraftsanläggningar ansluts till det nationella nätet på ett tekniskt och ekonomiskt lämpligt sätt. bör stödja de utredningar som behövs inför en anslutning till det nationella nätet. Detta bör ske genom att dels publicerar anvisningar och råd om hur en anslutningsutredning bör genomföras, dels aktivt deltar i delar av utredningsarbetet. Det är viktigt att kommer in tidigt i utredningsarbetet för att med ett nationellt perspektiv finna goda förutsättningar för att finna lämpligaste anslutning till stam- och regionnät för produktionsnäten. En anslutning av ett produktionsnät kan ske på antingen stamnätet direkt eller ett regionnät. ska i samband med anslutningar av större vindkraftsanläggningar till regionnät kunna finansiera delar av de förstärkningar som kan behövas i regionnätet. Det kan gälla i t.ex. sådana fall där en anslutning till regionnätet minskar eller eliminerar behovet av investeringar i stamnätet. Reglerna för balansavräkningen är betydelsefulla för elmarknadens funktionssätt. I arbetet med att utveckla den nordiska elmarknaden pågår en harmonisering av balansavräkningen i de nordiska länderna. En första etapp i harmoniseringen ska genomföras men arbetet kommer att fortsätta. Den stora ökningen av vindproducerad el innebär nya utmaningar för elmarknaden och för balansavräkning. De nuvarande reglerna för balansavräkningen gör det kostsamt att vara balansansvarig för stora volymer vindkraft. Ytterst få företag har kapacitet att vara balansansvariga för mycket stora volymer vindkraft. Kostnaderna för balansavräkningen kan minska intresset hos många aktörer för vindkraftsutbyggnaden. bör därför aktivt medverka till att balanstjänsten och balansavräkningen utvecklas så att den anpassas till de produktions- och marknadsförhållanden som kommer att råda när vindkraft och annan decentraliserad elproduktion utgör en betydande del av elproduktionen. Skiss på ändringar i ellagen Om koncession för produktionsnät En nätkoncession ska avse en ledning med i huvudsak bestämd sträckning (nätkoncession för linje) eller ett ledningsnät inom ett visst område (nätkoncession för område). En nätkoncession kan också meddelas för nät för inmatning av el från vindkraftverk och annan elproduktion (nätkoncession för produktionsnät). Nätkoncession för produktionsnät kan meddelas för en bestämd sträckning och för ett bestämt område. En nätkoncession för produk- tionsnät får inte strida mot detaljplan eller områdesbestämmelser. Om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas, får dock mindre avvikelser göras. 7 a §Den som har nätkoncession för produktionsnät är, om det inte finns särskilda skäl, skyldig att på skäliga villkor ansluta en elektrisk anläggning för elproduktion inom nätkoncessionens område till ledningsnätet.Föreskrifterna i 7 § andra– fjärde styckena gäller även för den som har nätkoncession för produktionsnät7 b §Den som har nätkoncession för produktionsnät får om det finns särskilda skäl ansluta en anläggning för elanvändning till ledningsnätet.Nätmyndigheten meddelar tillstånd till en anslutning enligt första stycket efter ansökan från innehavaren av koncessionen för produktionsnätet.157En nätkoncession skall meddelas , om den avser linje, eller om den avser område eller produktionsnät. Om det finns särskilda skäl eller om sökanden begärd det, får bestämmas. 13 § En nätkoncession skall med- delas , om den avser linje, eller om den avser område. Om det finns särskilda skäl eller om sökanden begärd det, får bestämmas. 2 kap 14 samma ändring som i 13 §