sou · GWB3106d2 · 2009-01-01 00:00:00 — välja bakgrundsvariabel i diagrammet skriva ut diagram. – Rapport med analys av resultaten från enkätundersökningar Förtroendet för svenska domstolar Undersökningens uppläggning och genomförandeUT.............. Förtroende som begreppUT ................................................. Några mätningar av förtroendet för domstolarnaUT ................ Den nationella trygghetsundersökningenUT ....................... Allmänhetens förtroende för svenska domstolarUT ................. Förtroendet för domstolarnaUT ........................................... Domare, nämndemän och bemötandeUT............................. Differentierade bedömningar?UT ......................................... Förtroendet för rapporteringen om domstolarna i Kunskap skapar förtroendeUT .............................................. Vad betyder etnisk bakgrund?UT ......................................... Gruppen med domstolserfarenhetUT................................... Domstolserfarenhet och förtroendeUT................................ Kontakten med domstolenUT............................................... RT efeU renserU ........................................................................ Regeringen har genom kommittédirektiv (dir. 2007:93) gett För- troendeutredningen i uppdrag att utreda förtroende och kvalitet i domstolarna. På uppdrag av utredningen har Statistiska central- byrån skickat ut en postenkät, i syfte att belysa olika gruppers attityder, kunskaper och förtroende. Undersökningen bygger på två urval där det ena avser ett slumpmässigt urval av allmänheten medan det andra avser ett urval av personer med egen erfarenhet av domstolar. I denna rapport redovisas resultaten av dessa två undersökningar. I kapitel 2 redovisas undersökningens uppläggning och genom- förande. I kapitel 3 följer en beskrivning av begreppet förtroende. I kapitel 4 presenteras mätningar av förtroende som gjorts och görs i . En redovisning av resultaten görs i kapitel 5 och 6. I kapitel 7 läggs undersökningens slutsatser fram. Kapitel 8 är en sammanfatt- ning av undersökningen. 2 Undersökningens uppläggning och genomförande Undersökningarna av förtroendet för de svenska domstolarna byg- ger på postenkäter. Dessa har utarbetats i samverkan mellan För- troendeutredningen och . Frågorna i enkäten behandlar förtroendet för domstolarna och hur dom- stolarna bemöter parter och bevispersoner i anslutning till dom- stolsförhandlingen. Därtill fogades även bakgrundsfrågor avseende bl.a. ålder, kön, utbildning osv., samt ett kunskapstest om totalt 8 frågor. Enkäten skickades ut under våren 2008TPF1FPT till urval ur tvåU U olika populationer. I den undersökning som avsåg allmänheten drogs ett slumpmässigt urval bestående av 3 010 personer.TPF2FPT Nettourvalet blev 2 998, då ett antal personer av olika anledningar, t ex sjukdom, fick strykas. Samma enkätformulär användes i undersökningen av personer med erfarenhet av domstolar. Urvalet gjordes genom att personupp- gifter begärdes in från domstolar kronologiskt utifrån datum för PT Undersökningen gjordes mellan och . PT Urvalet drogs ur SCB:s register över totalbefolkningen, RTB. Domarna är hämtade från perioden november avslut i ärendet.TPF FPT 2007 , men i realiteten har i stort sett deltagit i domar med avslut 2007.TPF4FPT Urvalet blev 500 personer med egen erfarenhet av domstolar och nettourvalet 469 personer. Dessa fördelade sig så att 78 perso- ner var tilltalade, 81 personer var målsägande, 81 personer var vitt- nen, 77 personer var kärande, 74 var svarande och 78 personer var enskilda parter.TPF5FPT Svarsprocenten i undersökningen riktad till allmänheten är , vilket innebär 1453 svar. I mätningen riktad till person- er med erfarenhet av domstolar är svarsfrekvensen , vilket motsvarar 186 svar. Svarsfrekvenserna får betraktas som för- hållandevis låga, ställt i relation till samhällvetenskapliga postenkäter generellt.TPF6FPT Det kan tillfogas att det också i urvalet av allmänheten finns relativt många med någon erfarenhet av domstolar. Antalet med erfarenhet är totalt 427 personer eller . Dessa har dock i detta sammanhang inte skiljts ut för analys, utan denna redovisning bygger helt på det urval som hämtats från domstolarna, där det säkerställts en bredd i domstolserfarenheten. Vid fortsatta analyser kan det dock finnas anledning att jämföra dessa två grupper. 3 Förtroende som begrepp Att mäta medborgarnas förtroende är brukligt i undersökningar av samhällsinstitutioner. Anledningen är att begreppet förmodas ha betydelse för andra samhällsfenomen, som en fungerande demo- krati och ekonomisk tillväxt.TPF7FPT Förtroendet för en institution hand- lar dels om att utvärdera den, men också om hur man värderar den- samma. Utvärdering av en institution innebär ett omdöme om hur bra eller dåligt institutionen fungerar. Värderingen av en institution kretsar kring hur viktig eller oviktig institutionen uppfattas. 3TP PT Urvalet är hämtat från Tingsrätt, Länsrätten i , Kammar- rätten i , Hovrätten för , Tingsrätt, Tingsrätt samt Tingsrätt. 4TP PT Domstolarna valdes utifrån var de domstolschefer som fungerat experter i Förtroende- utredningen har sin hemvist. För att göra urvalet av domstolar något mer representativt har en ytterligare domstol från lagts till. PT Nettourval, antal svar, bortfall och svarsandel i procent biläggs i appendix. PT Även om trenden när något vikande , ligger SOM-undersökningarna stadigt kring och över en svarsfrekvens på . Se (2008) s 517. 7TP PT (2008) s 149. förtroende som institutioner åtnjuter återspelar således en sam- manvägning av dessa kriterier. På det individuella planet består förtroendet för samhällsin- stitutioner dels av basförtroende och dels av samhällsförtroende. Basförtroendet förväntas ligga tämligen fast och bestäms till delar av vilket förtroende en individ generellt har för sin omgivning. Samhällsförtroende däremot, ändras till följd av de bedömningar man gör av samhällets utveckling.TPF8FPT Studier av allmänhetens förtroende för olika samhällsinstitutio- ner visar att förtroendet är högst för sjukvården, polisen och uni- versitet och högskolor. I botten finns politiska partier, EU-institu- tioner och de fackliga organisationerna. Mätningar av förtroendet för olika samhällsinstitutioner visar på att värderingarna kan ha mycket olika grund. Det finns utpräglade politiserade institutioner som de politiska partierna och regeringen, där opinionen är polari- serad. Vissa typer av institutioner – som t.ex. – känne- tecknas av att många saknar uppfattning om institutionen i fråga. Domstolen kan kategoriseras som en social institution, i likhet med t.ex. polisen, sjukvården och . Förtroendet för den sortens institutioner tenderar att vara högt och relativt stabilt över 4 Några mätningar av förtroendet för domstolarna vid mäter svenskarnas för- troende för samhällsinstitutioner tillbaka.TPF10FPT Domstolarna är föremål för årliga mätningar . Förtroendet för svenska domstolar undersöks även av , genom den årliga Nationella trygg- hetsundersökningen. I detta kapitel följer en kort beskrivning av resultaten av dessa undersökningar. Förtroendet för samhälleliga institutioner är generellt högt i norden.TPF11FPT Undersökningar som bedrivs av EU:s opinionsundersök- ningsinstitut visar att svenska folket placerar sig 8TP PT (2008) s 40. 9TP PT (2008) s 39 ff. 10TP drivs gemensamt av tre institutioner vid : Institu- tionen för journalistik och masskommunikation, och För- valtningshögskolan. Institutet genomför årliga mätningar om bland annat politik, medie- vanor, offentlig service m.m. Undersökningen genomförs årsvis postalt genom omkring 3 000 enkäter. Svarsfrekvensen brukar ligga något . 11TP PT (2008) s 39 ff. högt jämfört med andra länder när det gäller förtroende för inhemska institutioner och rättsväsendet. Det är inte troligt att domstolarna avviker från mönstret. Förtroendet för svenska domstolar är relativt stort jämfört med andra samhällsinstitutioner. Det visar den serie av förtroendemät- ningar som genomför. ställer frågan om förtroende på en femgradig skala där det även finns ett mittalternativ med vaken stort eller litet förtroende. Resultatet från mätningar är att förtroendet för domstolarna har varit övervägande positivt. Fler personer har ganska eller mycket stort förtroende, jämfört med andelen med ganska och mycket litet förtroende.TPF12F TP SOM-undersökning är andelen med mycket stort eller ganska stort förtroende för domstolarna . Förtro- ende för institutioner kan beskrivas med förtroendebalansen, dvs. andelen ganska stort och mycket stort förtroende hopslagna, minus andelen med ganska litet och mycket litet förtroende. Ju högre förtroendebalans, desto högre förtroende åtnjuter institutionen. Förtroendebalansen för domstolarna har växlat i intervallet +37 år 1994 till +10 2005.TPF13FPT Förtroendebalansen i den senaste mätning- en var +28. En spekulation 2005 är den i media uppmärksammade skandalen, där domare prickades för samröre med en prostituerad.TPF14FPT undersökningar visar att det finns skillnader i förtroende mellan olika grupper. Förtroendet för domstolarna är högre bland personer med hög utbildning och intresse för politik. Högre förtroende kännetecknar även personer med svenskt med- borgarskap. Detsamma gäller för personer födda i , jämfört med personer födda utomlands. är förtroendet lägre bland personer än bland personer . Lägst förtroende åtnjuter domstolarna i gruppen 65 till 85 år.TPF15FPT 12TP PT HolmbergT & (2008) s 44 f. 13TP PT (2006). 14TP PT (2006) s 108. 15TP PT (2006). 4.2 Den nationella trygghetsundersökningen har genom två undersökningar kartlagt förtroendet för domstolarna, inom ramen för den Nationella trygghetsundersökningen. Undersökningen bygger på telefon- intervjuer med ett stort antal slumpvis utvalda personer i Sverige.TPF16FPT Resultatet i Nationella trygghetsundersökningarna stämmer med vad undersökningar visar. Andelen med mycket eller ganska stort förtroende för domstolarna är högre än andelen med ganska eller mycket lågt förtroende. Grupper som enligt Nationella trygghetsundersökningen hyser högt förtroende för domstolar är kvinnor, yngre och personer som är födda i . Det som är av störst betydelse när det gäller förtroendet för domstolarna är dock utbildning. Ju högre utbild- ning, desto större förtroende tenderar man att hysa för dom- stolarna. Nationella trygghetsundersökningen ger också en bild av förtroendet bland personer som blivit utsatta för brott, där det framkommer att denna grupp hyser lägre förtroende för dom- stolarna än genomsnittet. 5 Allmänhetens förtroende för svenska domstolar I detta kapitel redovisas allmänhetens förtroende för domstolarna, så som det kommer till uttryck i svaren i enkätundersökning. Kapitlet är uppdelat i avsnitt utifrån tema. I av- snitt 5.1 ges en översikt och introduktion till materialet. I avsnitt 5.2 följer en redogörelse för förtroendet för domstolarna, domare och nämndemän. Avsnitt 5.3 behandlar förtroendet för rapporteringen i media. I avsnitt 5.4 redovisas kunskapens betydelse för domstols- förtroende. Avsnitt 5.5 kretsar kring kopplingen mellan etnisk bak- grund och domstolsförtroende. 5.1 Förtroendet för domstolarna Förtroendet för domstolar har genom enkätfrågorna undersökts i flera olika avseenden. Huvuddelen av frågorna gällde aktörer och verksamhet i domstolarna, men det ställdes även en fråga om bilden 16TP PT Nationella trygghetsundersökningen 2007. intervjuades ca 8 000 personer i ett urval av 10 000 personer. intervjuades ca 15 000 personer i ett urval av 20 000 personer. av domstolarna i massmedierna. De sex förtroendefrågor som gällde förtroendet för domstolarnas aktörer och verksamhet redo- visas i diagram 1. I diagrammet rangordnas förtroendefrågorna efter andel med mycket och ganska stort förtroende. Diagram 1 Förtroendet för domstolsväsendet. Mycket stort och ganska stort förtroende (procent) Att domare har kompetens att Att domsolarna är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbete. Att domstolarna dömer korrekt. Att enskilda personer som blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna. Att nämndemän har kompetens att döma korrekt. Att domstolarna avgör målen inom rimlig tid. Kommentar: Diagrammets staplar redovisar andelen personer med mycket stort och ganska stort förtroende. Additionen i staplarna bildar den totala andelen av respondenter med mycket och ganska stort förtroende. Tre alternativ uppvisar ett förtroende som överstiger . Det gäller förtroendet för domarna, för noggrannheten i arbetet och att domarna är korrekta. De frågor som avviker från det genomgående goda förtroendet gäller nämndemännens kompetens och huruvida domstolarna avgör målen i rimlig tid. Förtroendet för domstolarna handlar i stor utsträckning om att de uppfattas som viktiga samhällsinstitutioner och är i lägre grad en utvärdering av hur väl domstolarna faktiskt fungerar. Många människor i samhäl- let saknar troligtvis en uppfattning om hur väl domstolarna funge- rar. Vi skall nu granska de generella bedömningarna av domstolarna i lite mer detalj. Ungefär sex av tio svenskar har således mycket eller ganska stort förtroende för svenska domstolar. Andelen som uppger sig ha ganska eller mycket lite förtroende är . Den ovan be- skrivna förtroendebalansen är +38. Andelen svenskar med mycket stort förtroende är och totalt i undersökningen saknar åsikt. Tabell 1 Förtroendet för domstolarna (allmänheten, procent, förtroende- balans) Ingen åsikt/känner ej Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. Antal svar totalt 1 425. Förtroendebalansen är ett mått som enkelt innebär att andelen högt förtroende minskas med andelen lågt förtroende. Förtroendet för en institution blir då andelen högt förtroende minus andelen med lågt förtroende. Förtroendebalansen kan variera mellan +100 (alla svarspersoner anger högt förtroende) och –100 (alla svars- personer anger lågt förtroende). I SOM-undersökningen för är förtroendebalansen +46. Motsvarande siffra i Nationella trygghetsundersökningen är +56. Resultaten låter sig dock inte jämföras direkt. Nationella trygg- hetsundersökningen utförs genom telefonintervjuer. Erfarenheter visar att metoden i fråga generellt genererar fler för- troendefulla, trots att frågan är densamma. Detta beror på att det finns en större ovilja hos allmänheten att uttrycka kritik muntligen än skriftligen.TPF17FPT Andelen med stort generellt domstolsförtroende ligger således högre än mätning , där andelen med stort förtroende var endast 46 procent.TPF18FPT Skillnaden är delvis metodologisk. SOM-undersökningens fråga rymmer ett mitt- alternativ, vilket inte finns i föreliggande studie, och metodstudier visar att svarspersonerna på frågor utan mittalternativ i något större utsträckning går till den positiva sidan (ganska stort) än till den negativa (ganska litet). Förtroendet för domstolarna varierar beroende på kön, ålder och utbildning. Den tydligaste tendensen är att högutbildade också har ett högre förtroende för domstolarna.TPF19FPT Skillnaden mellan kvin- nor och män är liten, men det föreligger vissa skillnader mellan åldergrupperna. Förtroendet är högst i åldersgruppen och lägst i gruppen 16 till . 17TP PT Jämförelser mellan den postala SOM-undersökningen och parallella undersökningar via telefon- intervjuer indikerar en skillnad på . 18TP PT och (2008). 19TP PT Korrelation r=0.09. Bilaga 3 SOU 2008:106 Förtroendet för domstolarna efter kön, ålder och utbildning (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Ingen åsikt/känner Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Med låg utbildning avses folkskola, realskola, grundskola eller liknande, med medel- låg utbildning avses yrkesskola, gymnasieskolans 1- eller 2-åriga linje/program, med medelhög utbildning avses 3-4-årigt gymnasium och med hög utbildning avses universitets- eller högskoleutbildning. Avrundningar har påverkat procenttalen och förtroendebalanserna något. När vi studerar skillnader mellan storstad och landsort framkom- mer att de som bor i medelstora städer tenderar att hysa högre för- troende för domstolarnas förmåga att döma korrekt än genom- snittet (tabell 3). Uppväxt tenderar att påverka svarsmönster även när det gäller benägenhet att ta ställning. Personer som är uppväxta i storstäderna , och har åsikt i frågan om domstolarnas kompetens i högre grad än andra. SOU 2008:106 Bilaga 3 Förtroendet för domstolarna efter huvudsaklig uppväxt (allmän- heten, procent, förtroendebalans, antal) Tätort med mindre än Stad eller större tätort (40 000-250 000 inv.) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. I tabellen nedan redovisas förtroendebalansen efter typ av bostads- område. Förtroendet för domstolarna är högre bland personer bosatta i och kring storstäderna, och lägre i mindre orter och på landsbygden. Skillnaderna är förhållandevis stora och sambandet mellan förtroende och bostadsort är statistiskt signifikant.TPF20FPT Tabell 4 Förtroendet för domstolarna efter bostadsort (allmänheten, förtroendebalans, antal) Tätort med mindre än (>250 000 inv.) till stad eller större 40 000 invånare/ren Kommentar: Tabellen visar förtroendebalansen på resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Det är dock vanskligt att fastställa vad som ligger bakom skill- naderna i förtroende. Bland personer bosatta i centralt storstads- område har universitets- eller högskoleutbildning. Mot- svarande siffra för personer bosatta centralt eller i förort till stad eller större tätort är . En del av förklaringen till att för- troendemönstret skiljer sig beroende av bostadsort kan vara den bakomliggande variabeln utbildning. 20TP PT Korrelation r=0.24. Bilaga 3 SOU 2008:106 Förtroendet för domstolarna efter på typ av yrke (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Ingen åsikt/känner Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Det finns skillnader i förtroende mellan personer verksamma i olika sorters yrken. Förtroendebalansen för personer med arbetaryrken är lägre än motsvarande mått bland personer i tjänstemannayrken. Lägst förtroende åtnjuter domstolarna bland egen förtagare. Skill- naden i förtroende mellan personer med olika yrken är liten när det gäller ytterpositionerna. Det som skiljer grupperna åt är svars- alternativen ganska stort och ganska litet förtroende, samt andelen som saknar åsikt. De svarsmönster som olika grupper har i förhållande till dom- stolarna är i stort sett detsamma som framträder i andra förtroen- destudier, exempelvis årliga mätningar. Det är framför allt högutbildade som skiljer ut sig genom ett större för- troende, men också boende utanför storstäderna. 5.2 Domare, nämndemän och bemötande Så långt har vi analyserat förtroendet för domstolarna på grundval av frågan om förtroendet för att domstolarna dömer korrekt. Enkätsvaren ger emellertid också möjlighet att belysa förtroendet för domstolens ledamöter. Den roll som tveklöst framstår som mest betydande i rätten är domaren. SOU 2008:106 Bilaga 3 Förtroendet för domare för samtliga och efter utbildning (allmän- heten, procent, förtroendebalans, antal) Ingen åsikt/känner Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domare har kompetens att döma korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. För kategorier av utbildning se tabell 2. Svaren indikerar att domaren åtnjuter ett betydligt högre förtro- ende än domstolen. Institutionen har således lägre förtroende än den yrkesroll som den är associerad med. Detta gäller även för vissa andra yrkesgrupper vars förtroende undersöks av SOM. Lärare och präster åtnjuter högre förtroende, än vad skolan och kyrkan gör. Motsatt förhållande gäller för journalister och media. Detta belyser domarens nyckelroll när det gäller att skapa och vidmakthålla för- troendet för domstolsväsendet. Det föreligger ett klart samband mellan grad av utbildning och förtroende för domare. Ju högre utbildningsnivå, desto högre för- troende tenderar man att hysa för domarens kompetens att döma korrekt. Det framkommer också att andelen som saknar åsikt sam- varierar med utbildningsnivå. Ju lägre utbildning, i desto lägre grad tar man ställning i frågan. Tabell 7 Förtroendet för nämndemän för samtliga och efter utbildning (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Ingen åsikt/känner Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att nämndemän har kompetens att döma korrekt. För kategorier av utbildning se tabell 2. Allmänhetens förtroende för nämndemän är allmänt sett lågt.TPF21FPT Andelen med mycket och ganska stort förtroende är lika stor som andelen med ganska och mycket litet förtroende. Skillnaden i för- troende mellan domare och domstolar är mycket stor. är nämndemännens roll okänd för de flesta svenskar. Ett skäl till att det låga förtroendet kan vara bristen på kunskap om nämndemän- nens funktion i domstolen. Det finns en viktig skillnad i svarsmönstret i synen på domare och nämndemän. För nämndemän saknas en koppling mellan utbildningsnivå och förtroende. Skillnaden i förtroende mellan låg- utbildade och högutbildade beträffande domarkåren är 24 procent- enheter. Motsvarande siffra för nämndemän är . Svenskarna har lågt förtroende för att domstolarna avgör målen inom rimlig tid. har ganska eller mycket litet förtroende för detta, medan har ganska eller mycket stort förtroende för detta. Högutbildade personer har lägre förtro- ende för att domstolarna dömer i rimlig tid. Ungefär hälften av befolkningen hyser ganska eller mycket stort förtroende för att enskilda blir bemötta med respekt i domstolen. Andelen förtroendefulla är lägre bland män än bland kvinnor. Utbildning är en betydelsefull förklarande faktor vad gäller förtro- endet för ett respektfullt bemötande i rätten. Välutbildande perso- ner har en förväntan om att enskilda blir behandlade med respekt i domstolarna. 21TP PT fick nämndemän negativ publicitet i media, efter en incident i ett uppmärksammat rättsfall. Denna händelse har dock inte påverkat förevarande undersökning, eftersom enkätsvaren samlades in . SOU 2008:106 Bilaga 3 Förtroendet för respektfullt bemötande efter kön, ålder och utbildning (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att enskilda personer som deltar i domstolsförhandlingar bli bemötta med respekt av personalen i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. För kategorier av utbildning se tabell 2. I tabell 9 redovisas förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. Halva befolk- ningen har mycket eller ganska stort förtroende för att dom- stolarna inte låter sig påverkas utifrån. Andelen personer med ganska litet eller mycket litet förtroende är . Tabell 9 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) Att domstolarna inte låter Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. Antal svar totalt 1 416. För en förklaring av begreppet förtroende- balans se tabell 1. Lägst förtroende vad gäller denna fråga har unga män och personer med medelhög utbildning. Kvinnor i åldern och perso- ner med medellåg utbildning tenderar att hysa högre förtroende för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån. Olikheterna mellan olika grupper är dock relativt begränsade, vilket framkommer av tabell 10 nedan. Tabell 10 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån efter kön, ålder och utbildning (allmänheten, förtroendebalans, antal)