sou · GWB396 · 2009-01-01 00:00:00 — förändringar i tekniken eller i användningen av radiofrekvenser på grund av internationella överenskommelser som har anslutit sig till medför att ett nytt tillstånd med samma villkor inte skulle meddelas. Den tillfälliga lagen ger även möjlighet till en andra tillståndperiod om högst (3 § tredje stycket). En ansökan om en sådan ytterligare period ska ges in till Radio- och och verket ska därefter meddela beslut . Radio- och kan därmed anpassa längden på en eventuell andra tillståndperiod till det nya regel- verkets ikraftträdande.TPF26FPT 26TP PT Se prop. 2007/08:106 s. 15. 4Den kommersiella radions aktörer Detta kapitel beskriver aktörerna inom den svenska kommersiella radiobranschen; framför allt rör det sig om de två nätverken MTG Radio och SBS Radio. Kapitlet bygger i allt väsentligt på uppgifter från dessa nätverk samt på en rapport som revisions- firman upprättat för utredningens räkning. Rapporten återfinns i sin helhet i bilaga 4. Det finns 89 tillstånd att sända kommersiell radio. De enskilda tillståndshavarna, dvs. de aktörer som formellt bedriver sändningarna, är så gott som uteslutande någon form av bolag – aktiebolag, handelsbolag eller kommanditbolag. Det förekommer också (men är ovanligt) att ett sändningstillstånd innehas av en privatperson. Varje tillståndshavarbolag ägs som regel i sin tur av andra bolag inom eller utom den kommersiella radiosfären, av privatpersoner eller av tidningar. Tre större ägargrupperingar kan urskiljas – MTG Radio, SBS Radio och NRJ. Dessa nätverk kontrollerar tillsammans 70TPF1FPT av de 89 tillstånden. Övriga tillstånd – 19 stycken – kontrolleras av andra rättssubjekt. Produktionen av program inom den kommersiella radion sker i mycket stor utsträckning centralt. Framför allt sker den gemen- samma produktionen inom ramen för de så kallade program- nätverken, där de två största är (som ingår i ) och (som ingår i ). 1TP PT Siffran avser förhållandena per . Den kommersiella radions aktörer Förutom att produceras centralt sänds programmen i flera sändningsområden inom respektive programnätverk. MTG Radio är det största radionätverket i och driver totalt 54 stationer på olika orter. Bolaget ägs av , som är verksamt inom bl.a. TV, radio, elektronisk handel och andra medierelaterade tjänster. I ingår drygt 200 medarbetare, vilket avser MTG:s egen personal och personal anställd hos samarbetspartners. All programproduktion sker centralt vid MTG Radios huvudkontor i . Detta gör att samma format kan sändas ut på ett stort antal orter runt om i landet. De format som MTG Radio sänder är , Lugna Favoriter, NRJ (sänds i , och ), Bandit (sänds i och ) och (sänds enbart i ). är den enskilt största radiokanalen i . Stationen sänder från 36 olika orter och har ca 1,3 miljoner lyssnare . Formatet Lugna Favoriter sänds i 13 sändnings- områden. Av nätverkets sammanlagt 54 sändningstillstånd är MTG Radio delägare i 19 stycken. Samtliga tillståndshavare inom ägarnätverket ägs i olika proportioner av bolagen , och e-Village Nordic AB. Dessa tre bolag tillhör Stenbecksfären.TPF2FPT Resterande tillstånd innehas av NRJ och olika tidningsföretag. Av NRJ:s stationer har tio stycken bytt format till och sju till Lugna Favoriter. MTG Radio äger således mindre än hälften av samtliga sändningstillstånd som ingår i nätverket. För att kunna sända de egna formaten har MTG Radio slutit olika former av samarbets- avtal med de bolag som innehar de övriga sändningstillstånden. Avtalen är inte allmänna handlingar men av en översyn som Radio- och gjorde 2005TPF3FPT framgår att avtalen t.ex. kan innebära att MTG Radio står för all programproduktion och försäljning av 2TP för radio och TV, Kommersiell lokalradio – en kartläggning s. 21 (rapport nr 24 i nämndens skriftserie). 3TP PT Se Radio- och beslut , dnr 0953/2004, om översyn av behörighet att inneha tillstånd att sända lokalradio. Den kommersiella radions aktörer Merparten av försäljningsverksamheten sker av säljare vid huvudkontoret men det finns även ett antal lokala säljkontor på olika orter i landet. SBS Radio är det andra stora kommersiella radionätverket. Bolaget ägs av det tyska mediebolaget , som bedriver verksamhet inom radio och TV. SBS Radio driver totalt 31 radiostationer på olika orter i och har ca 160 med- arbetare. Till skillnad från MTG Radio innehar SBS Radio alla sina sändningstillstånd själva, antingen direkt eller indirekt via helägda dotterbolag. SBS Radio sänder fem olika format – , The Voice, 106.7 Rockklassiker, Vinyl 107 och Radio 107.5. De två sistnämnda formaten sänds enbart i . är nätverkets största format med ca 750 000 lyssnare . Program- produktionen sker i huvudsak i men stationerna i , och har egna lokala redaktioner. /i har 12 anställda och sänder enbart egenproducerat material dygnet runt. Förhållandena är desamma i . Mix i ska enligt sitt sändnings- tillstånd sända eget material (se vidare avsnitt 4.3.6 om Fria Radiobolaget i ). Försäljning av reklamtid sker genom huvudkontoret i samt via 18 lokala försäljningskontor. En kommersiell radiostation finansierar sin verksamhet genom intäkter av annonser och sponsring. Dessa intäkter ska täcka kostnader för personal, koncessionsavgift, teknisk utrustning m.m. Av kommersiellt driven verksamhet brukar i förlängningen krävas att den ska gå med vinst för att ägarna inte ska lägga ned rörelsen. En av uppgifterna enligt direktiven är att bedöma om det finns anledning att anpassa koncessionsavgiftens nivå för att bättre spegla den kommersiella radions marknadssituation. Utredningen har därför gett i uppdrag åt revisionsfirman att Den kommersiella radions aktörer analysera den kommersiella radiobranschens ekonomiska förut- sättningar med särskilt beaktande av koncessionsavgifterna och kraven på sändning av eget och lokalt material. Uppdraget har gått ut på att bedöma om nuvarande verksamheter generellt sett går med vinst eller förlust. Om den allmänna bilden är att verksam- heterna går med förlust har det varit revisionsfirmans uppdrag att bedöma hur stor förlusten är i förhållande till respektive verksamhets omsättning och vad som krävs för att uppnå vinst. har analyserat de två nätverken MTG Radio och SBS Radio samt de fristående aktörerna 106,5 ABTPF4FPT och Planet 103,9 . Även Fria Radiobolaget i , som ingår i SBS Radios nätverk, och en av MTG Radios stationer (inte namngiven) har analyserats. Det material som haft tillgång till är årsredovisningar för samtliga berörda aktiebolag, företagspresentationer från MTG Radio och SBS Radio, information från MTG Radio respektive Musikradio om koncessionsavgifter i relation till omsätt- ningen samt sammanställningar avseende historiska koncessions- avgifter från Radio- och . Dessutom har intervjuat företrädare för de berörda bolagen. Att uppskatta kostnaden för att producera eget material har inte varit möjligt. Ett begrepp som används i redovisningen nedan är rörelse- marginal. Detta är detsamma som en rörelses resultat dividerat med dess omsättning. Förenklat anger rörelsemarginalen hur stor del av varje omsatt krona i en rörelse som blir kvar för att täcka räntor, skatt och ge eventuell vinst. -kostnader för sålda varor -övriga kostnader i rörelsen Rörelsemarginal = RörelseresultatU U Omsättning 4TP PT Bolaget ingår numera i ett av . Den kommersiella radions aktörer Ett annat begrepp som bör nämnas är , som förekommer i figurerna nedan när det gäller intäkterna och kostnaderna för nätverken MTG Radio och SBS Radio. används för att framhäva att en redovisning inte omfattar samma bolagskonstruktioner historiskt som då redo- visningen görs. Om exempelvis ett bolag köper ett annat bolag omfattar aktuella siffror för det köpande bolaget båda bolagen till skillnad från historiskt, då endast det egna bolaget är inkluderat. För att åstadkomma jämförbarhet inkluderas det köpta bolaget även historiskt, vilket kallas för . Av årsredovisning framgår att annons- intäkterna det året uppgick till . Jämfört med året innan motsvarade det en ökning i omsättningen . Enligt rapport gjorde en förlust på . Året efter, dvs. , gjorde dock nätverket en vinst på . Koncessionsavgifterna varierar kraftigt för de olika tillstånd som ingår i . De allra flesta tillstånden är s.k. gamla tillstånd för vilka avgiften baseras på historisk budgivning. Ställt i relation till den totala omsättningen uppgår koncessionsavgifterna sammanlagt, dvs. för alla tillstånd som ingår i nätverket, till . Enligt MTG Radios egna uppgifter kan av nätverkets totala kostnadsmassa hänföras till de olika stationer och tillstånd som ingår i nätverket. Resterande motsvarar gemensamma, fasta kostnader som t.ex. teknisk utrustning. Kostnad för sålda varor Den kommersiella radions aktörer SBS Radios annonsintäkter uppgick till ca , vilket innebar en ökning i omsättningen jämfört med året innan. Liksom för MTG Radio är de allra flesta tillstånden s.k. gamla tillstånd för vilka koncessionsavgifterna varierar kraftigt. Den sammanlagda kostnaden för koncessions- avgifterna utgör av den totala omsättningen. gjorde SBS Radio en förlust på . Året efter, dvs. , uppgick förlusten till . Av nätverkets totala kostnader kan hänföras till de enskilda sändningstillstånden; framför allt kostnader för viss teknik, direkta försäljningskostnader och koncessionsavgifter. Ytterligare av den totala kostnads- massan är hänförlig till enskilda radiostationer, främst i form av kostnader för produktion av egen morgonshow och marknads- föring. Kvarvarande av den totala kostnadsmassan utgör overheadkostnader som bärs av nätverket. Detta är således samma fördelning som för MTG Radio avseende kostnader som kan hänföras till separata stationer, sändningstillstånd och overhead- kostnader. – rörelsens intäkter och kostnader Kostnad för sålda varor 106,5 AB (Musikradio) sänder kommersiell radio i . Bolaget är ett helägt dotterbolag till AB. Den kommersiella radions aktörer koncessionsavgiften till , vilket motsvarar av omsättningen. Bolaget var fristående från de två stora nätverken. har Musikradio ett programsamarbete med MTG Radio och sänder ut formatet Lugna Favoriter. som stationen var fristående från nätverken producerade den själv allt eget material med undantag för morgonshowen, som stationen köpte av SBS Radio. Vid de möten utredningen haft, inte bara med företrädare för Musikradio utan även med MTG Radio och SBS Radio, framgår att det är viktigt att ha en ambitiös morgonshow för att locka lyssnare vilket i sin tur generar reklamintäkter. En morgonshow är dock så dyr att producera att en enskild station sällan kan bära den kostnaden själv. som fristående aktör köpte Musikradio vissa ekonomifunktioner från moderbolaget AB. För detta betalade bolaget marknadsmässiga priser. Räken- gjorde bolaget en förlust på ca medan resulterade i en vinst på . ökade omsättningen med . 106,5 AB – rörelsens intäkter och Avskrivningar av immateriella och Planet 103,9 , som inte är knutet till något av de två nätverken, sänder kommersiell radio i . Bolaget har ett s.k. nytt tillstånd med krav på att sända eget och lokalt material. För detta tillstånd betalar bolaget i koncessionsavgift för . Den kommersiella radions aktörer uppgick bolagets intäkter till ca , vilket var i nivå med intäkterna året innan. I rapport konstateras att verksamheten för resulterade i en förlust på . Detta motsvarade en s.k. negativ rörelsemarginal på (-) . uppvisade rörelsen en vinst på , vilket motsvarade en positiv rörelsemarginal på . Att dra några generella slutsatser om verksamhetens ekonomiska utfall är dock enligt rapporten svårt eftersom viss verksamhet bedrivs genom andra juridiska personer. Planet 103,9 – rörelsens intäkter och kostnader Fria Radiobolaget i (Fria Radiobolaget) var tidigare knutet till . köpte SBS Radio bolaget och det ingår därför numera i . Bolaget har ett s.k. nytt tillstånd med krav på sändning av eget och lokalt material för vilket det betalar i koncessionsavgift . Redan före SBS Radios förvärv köpte Fria Radiobolaget en betydande del av sina funktioner och produkter externt, bl.a. vissa försäljningstjänster och morgonshow från SBS Radio. Bortsett från morgonshowen, som är densamma som den show sänder, producerar Fria Radiobolaget alla sina sändningar självt. För detta ändamål har bolaget discjockeys och lokala säljare anställda. uppgick bolagets intäkter till . Det året resulterade i en vinst på , vilket motsvarade en positiv rörelsemarginal på . Intäkterna var i stort sett desamma som året innan, dvs. innebar en vinst på , vilket motsvarade en positiv rörelsemarginal på . Den ökade lönsam- heten beror enligt rapport på att bolaget minskat Den kommersiella radions aktörer sina kostnader för försäljning och administration. Detta förklaras till stor del av att Fria Radiobolaget erhåller vissa tjänster samt sin morgonshow från SBS Radio utan kostnad. Tabell 4.5 Fria Radiobolaget i – rörelsens intäkter och kostnader Kostnad för sålda tjänster 4.3.7Inte namngiven radiostation i nätverket I syfte att ge en bild av vilka kostnader som krävs för att driva en radiostation har MTG Radio lämnat information om en av sina radiostationer. Stationen har ett s.k. gammalt tillstånd och betalar således en koncessionsavgift som baserar sig på budgivning. Enligt önskemål från MTG Radio är stationen inte namngiven och siffrorna anges i procentsatser i stället för . De personer som arbetar direkt för radiostationen är discjockeys och den tekniska personal som krävs för att sända programmen. Management, ekonomi och övriga overheadtjänster sköts centralt av MTG Radio. För detta betalar varje enskild station ersättning som baserar sig på vissa nyckeltal enligt ett internt debiteringssystem. Intäkterna genereras i form av annonsintäkter från en central säljkår inom MTG Radio. Dessa intäkter kan fullt ut hänföras till radiostationens verksamhet. Försäljningskostnaderna baseras på den provision som betalas till den centrala säljkåren. Den kommersiella radions aktörer SOU 2008:96 Inte namngiven radiostation – rörelsens intäkter och kostnader Av tabellen framgår att koncessionsavgiften motsvarade av företagets intäkter (nettoomsättning) 2005 och ungefär detsamma () året efter. resulterade i en förlust på av nettoomsättningen och i en förlust på av nettoomsättningen. Den något förbättrade lönsamheten berodde på att försäljningskostnaderna minskade. Det kan kon- stateras att koncessionsavgiftens storlek ungefär motsvarade radiostationens förlust (rörelseresultat). Om någon koncessions- avgift inte hade betalats hade radiostationen således uppvisat ett ungefärligt nollresultat. konstaterar i rapporten att de ekonomiska förutsättningarna för att sända kommersiell radio historiskt sett inte varit särskilt gynnsamma. Även om marknadsförutsättningarna förefaller goda och koncessionsavgifterna minskat i förhållande till respektive verksamhets omsättning, har dessa omständigheter enligt revisionsfirman inte varit tillräckliga för att generellt sett skapa ekonomiskt gynnsamma förutsättningar att sända kommer- siell radio. Av de aktörer som ingått i urvalet för analysen är det endast MTG Radio, som är det största nätverket på marknaden och dessutom innehar den enskilt största kommersiella radiokanalen, som visar lönsamhet vid dagens nivå av koncessionsavgifter. Att endast MTG Radio förmår uppvisa lönsamhet, i kombination med att en betydande del av de stora nätverkens kostnadsmassor består av fasta kostnader, indikerar enligt att det föreligger stordriftsfördelar för att sända kommersiell radio. Den kommersiella radions aktörer Det gap som behöver överbryggas för att uppvisa vinst i verksamheten varierar från aktör till aktör. har gjort simuleringar i syfte att bedöma det ekonomiska utfallet (rörelsemarginalen) för respektive radioverksamhet när kon- cessionsavgiften beräknas som en viss andel av omsättningen. Resultatet av simuleringen redovisas i nedanstående tabell. står för not available, vilket innebär att det inte funnits tillräcklig information för att presentera rättvisande siffror. Tabell 4.7 Rörelsemarginal vid olika nivåer av koncessionsavgift Simulerad koncessionsavgift i procent (%) av omsättningen Radiostation ägd av MTG Tabellen visar att om verksamheterna inte skulle belastas med någon koncessionsavgift alls (kolumnen ) är det endast en av rörelserna i urvalet – den inte namngivna radiostationen hos MTG Radio – som skulle uppvisa ett negativt rörelseresultat (- ). Skulle koncessionsavgifterna uppgå till av de undersökta verksamheternas omsättning visar MTG Radio, Fria Radiobolaget och Musikradio positiva rörelseresultat för . Fria Radiobolagets och Musikradios vinster ska dock ses i ljuset av att båda dessa bolag på något sätt är eller har varit kopplade till SBS Radio. Sannolikt hade inget av dessa bolag – särskilt inte Fria Radiobolaget – kunnat nå samma lönsamhet om de med egna medel hade producerat en morgonshow. Det förtjänar dessutom noteras att Fria Radiobolaget på fristående basis, dvs. innan SBS Radio övertog verksamheten, knappt lyckades uppvisa ett positivt rörelseresultat för trots att bolaget har ett s.k. nytt tillstånd som innebär en årlig koncessionsavgift på endast . Om det totala beloppet av de koncessionsavgifter som utgår ska vara detsamma som , skulle koncessionsavgifterna Den kommersiella radions aktörer behöva sättas till i relation till omsättningen. Vid en sådan nivå visar endast MTG Radio och Musikradio vinst. Som nämnts ovan är dock inte siffrorna för Musikradio helt rättvisande eftersom bolaget – det fortfarande var fristående – köpte sin morgonshow från SBS Radio. Enligt direktiven ska utredningen med utgångspunkt i Post- och () rapport – möjligheter till ytterligare rikstäckande analoga ljudradiosändningarTPF1FPT bedöma om det finns skäl att ändra frekvensplaneringen på FM-bandet för lokala radiosändningar samt om det finns förut- sättningar att införa ett eller flera tillstånd att sända nationell kommersiell radio. Direktiven anger att det för att öka konkurrensen och mångfalden på radiomarknaden är önskvärt att kunna skapa utrymme för nationell kommersiell radio med ett brett och mångsidigt innehåll. Utredningen ska särskilt analysera möjligheterna att sända analogt, men för att få en helhetsbild även möjligheterna till digitala sändningar. 5.2PTS rapport om frekvensplanering på FM-bandet Regeringen gav PTS i uppdrag att analysera vissa frågor om frekvensplanering på FM-bandet. Uppdraget innebar följande. Redovisa olika alternativ för att göra ytterligare rikstäckande ljudradiosändningar på FM-bandet möjliga. Utgångspunkten skulle vara att en omplanering, som sker i syfte att frigöra frekvensresurser för ytterligare rikstäckande sändningar, bör ha så liten påverkan som möjligt på de befintliga nationella FM-näten. Även konsekvenserna för närradion skulle beaktas. Analysera frekvensanvändning och sändningseffekter för att möjliggöra bl.a. ökad hörbarhet för lokala privata ljudradio- 1TP PT Rapport nummer PTS-ER-2008:6. En analys skulle även göras av hur en höjning av tillåtna sändningseffekter påverkar etablerande av ytterligare rikstäckande sändningar. Redovisa vilka konsekvenser förändringarna skulle medföra för de befintliga aktörerna på radiomarknaden, beskriva konsekven- ser när det gäller behov av internationell koordinering, uppskatta kostnaderna för förändringarna samt tidsåtgången för en fullständig koordinering av de redovisade handlings- möjligheterna. För att kunna besvara frågeställningarna gav PTS i uppdrag åt konsultföretaget att genomföra en teknisk studie. Denna studie har därefter legat till grund för PTS bedömning. 5.2.2Höjd sändningseffekt för befintlig kommersiell radio Av PTS rapport framgår att det inte är möjligt att generellt höja sändningseffekten för den kommersiella radion. Dels skulle en sådan höjning störa grannländernas radioanvändning, dels skulle de kommersiella aktörernas egna sändningsnät komma att påverkas i viss utsträckning. I områden där det spektrummässigt är trångt, t.ex. i , skulle dessutom en effektökning för befintliga sändare begränsa möjligheten att skapa fler rikstäckande nät på FM-bandet. Den slutsats som dras i rapporten är att det är svårt att koordinera effektökningar för den kommersiella radions sändare om särskild hänsyn ska tas till att en sådan ökning endast i begränsad utsträckning får påverka befintliga rikstäckande nät, dvs. 5.2.3Etablerande av nya rikstäckande FM-nät PTS bedömer i rapporten att det är tekniskt möjligt att skapa ett eller flera nya rikstäckande FM-nät. Det enda alternativet för ökad hörbarhet och ökad konkurrens bedöms vara att omplanera FM-bandet. I det sammanhanget finns två alternativ: inom befintlig frekvensplan (här benämnt alternativ A) eller genom en total omplanering av FM-bandet (här benämnt alternativ B). Gemensamt för de båda alternativen är att de kräver utökad infrastruktur. Alternativ B är mer kostsamt, tar och innebär en större påverkan på de befintliga nätens täckningsgrad än vad alternativ A gör. Samtliga uppgifter nedan avser alternativ A, dvs. omplanering inom befintlig frekvensplan, såvida inget annat sägs. En omplanering innefattar följande moment och ungefärlig tidsåtgång. Framtagande av en ny nationell frekvensplan; ca 12–18 månader. Internationell koordinering; ca 12–15 månader. Nationell licensiering; . Uppbyggnad av nät; för ett nät täckning och för ett nät täckning. Den stora kostnaden för att etablera ett eller flera nät är infrastrukturen, dvs. att sätta upp nya med tillhörande utrustning. För att etablera ett nät täckning krävs upp- skattningsvis 200 nya sändare. Den totala investeringskostnaden för ett sådant nät kan beräknas till ca . För att etablera ett nät täckning krävs ca 330 nya sändare. Den totala investeringskostnaden för ett sådant nät kan beräknas till ca . Tabell 5.1 Totala investeringskostnader för att etablera ett nytt FM-nät (miljoner kr) nät (investering) Källa: PTS . Av tabellen framgår att kostnaden för att etablera ett nationellt nät täckning kan beräknas till knappt 200 (197) miljoner kr. Om nätet har täckning kan kostnaden beräknas till ca 250 (255) miljoner kr och har det täckning kan kostnaden beräknas till knappt 400 (385) miljoner kr. Alternativ B, dvs. en total omplanering av frekvensplanen, skulle medföra kostnader i intervallet 455–. PTS förespråkar en omplanering inom befintlig frekvensplan, dvs. alternativ A, med reservation för att en ökad användning av digital radio kan vara en komplikation i sammanhanget. Myndigheten betonar att en omplanering kräver ytterligare arbete med frekvensplanering inom landet och koordinering med de grannländer som berörs. Till det kommer en detaljerad analys av vilken befintlig radioanvändning som behöver ändras eller tas bort för att nationella sändningar ska bli möjliga. Behovet av sådana ändringar kan enligt PTS förväntas vara störst i storstadsområdena där frekvensanvändningen är mer intensiv. Det är således möjligt att skapa ett nytt rikstäckande FM-nät genom att planera om den befintliga frekvensplanen. En sådan lösning kommer dock att få negativa konsekvenser för de aktörer som sänder kommersiell radio eftersom ett nytt nät främst kan realiseras i de frekvensband där dessa tillståndshavares sändare befinner sig. Störningarna på sändningarna i framför allt storstads- områdena kommer därför att bli omfattande. Av rapporten framgår vidare att även närradions sändningar kommer att påverkas, men inte lika mycket som den kommersiella radion. sändningar, dvs. sändningarna i de befintliga FM-näten P1, P2, P3 och P4, kommer att påverkas endast i liten eller begränsad utsträckning. Det bör dock påpekas att en av utgångspunkterna i uppdraget till PTS var att en omplanering borde påverka sändningar i så liten utsträckning som möjligt. I rapportenTPF2FPT uttalar PTS avslutningsvis att givet vad som pågår på radiomarknaden med en inriktning mot digitala sändningar kan frågan ställas om det är värt att i ett så här sent skede i användningen av ett analogt system genomföra de åtgärder som krävs till de kostnader det innebär. 2TP PT A.a. s. 36.