sou · GXB337 · 2009-04-21 00:00:00 — Avgränsningen av de fall där föreningen måste skicka ut kallelser i sedvanlig skriftlig form över- ensstämmer i huvudsak med gällande rätt. Uttrycket föreningens uppgående i en annan förening genom fusion i föreningslagens nuvarande lydelse har ersatts av gå upp i en annan juridisk person genom fusion för att klargöra att bestämmelsen är tillämplig även när föreningen ska gå upp i en utländsk juridisk person genom en s.k. gränsöverskridande fusion (jfr 12 kap. 22 §). Av den föreslagna bestämmelsen framgår vidare att kravet på kallelse i sedvanlig skriftlig form gäller också inför en föreningsstämma som ska be- handla en fråga om föreningen ska upplösas utan föregående likvi- dation (jfr 11 kap. 18 a §). Av tredje stycket framgår att i de fall som anges i andra stycket kallelse också kan ske i enlighet med det förfarande som anges i 1 kap. 8 §. I så fall måste de förutsättningar som anges i 1 kap. 9 § vara uppfyllda. Se i övrigt kommentarerna till 1 kap. 8 och 9 §§. 7 kap. 21 § Kallelsen ska innehålla uppgift om tid och plats för föreningsstämman. I kal- lelsen ska tydligt anges de ärenden som ska förekomma på föreningsstämman. Om föreningsstämman ska behandla ett ärende om att föreningen ska gå i likvidation, upplösas utan föregående likvidation enligt 11 kap. 18 a § eller gå upp i en annan juridisk person genom fusion, ska förslaget och grunden för detta anges i kallelsen. Om ett ärende avser ändring av stadgarna, ska det huvudsakliga inne- hållet av förslaget till ändringen anges i kallelsen. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad en kallelse till före- ningsstämma ska innehålla. Bestämmelserna motsvarar delvis bestäm- melserna i 7 kap. 8 § tredje stycket föreningslagen i dess nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 126 f.). Övervägandena bakom förslagen har redovisats i avsnitten 5.4.3 och 7.4.3. Av första stycket första meningen framgår att kallelsen ska inne- hålla uppgift om tid och plats för stämman. Bestämmelsen saknar tidigare motsvarighet i föreningslagen men får anses innebära ett klargörande av vad som gäller . Med tid och plats avses givetvis inte enbart datum och ort utan i kallelsen måste också klockslag och gatuadress preciseras. Andra meningen överens- stämmer helt med 7 kap. 8 § tredje stycket andra meningen. Bestämmelserna i andra stycket överensstämmer i huvudsak med 7 kap. 8 § tredje stycket tredje och fjärde meningarna. De har dock även gjorts tillämpliga vid kallelse till stämma som ska behandla en fråga om upplösning av föreningen utan föregående likvidation (se 11 kap. 18 a §). Tillhandahållande av handlingar inför föreningsstämman 7 kap. 22 § Styrelsen ska hålla redovisningshandlingar och revisionsberättelse eller kopior av dessa handlingar tillgängliga hos föreningen för medlemmar och inneha- vare av förlagsandelar närmast före den förenings- stämma som avses i 8 §. Kopior av handlingarna ska genast och utan kostnad för mottagaren sän- das till de medlemmar och innehavare av förlagsandelar som begär det och uppger sin adress. Kopiorna ska sändas med post eller med elektroniska hjälpmedel enligt bestämmelserna i 1 kap. 8 och 9 §§. Kopior behöver dock inte översändas, om handlingarna, i enlighet med vad som har bestämts i stadgarna, hålls tillgängliga på föreningens webbplats fram till förenings- stämman. Paragrafen, som delvis motsvarar 7 kap. 8 § fjärde stycket i före- ningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 126 f), inne- håller bestämmelser om att vissa handlingar ska tillhandahållas medlemmar och innehavare av förslagsandelar före årsstämman. Bestämmelsen i första stycket innebär en nyhet i det att den tid under vilken de ska hållas tillgängliga har förlängts . Det klargörs också att tillhandahållandet ska ske i vart fall närmast före stämman. Med redovisningshandlingar och revisionsberättelse avses samma handlingar som anges i 8 §. Såsom framgår av andra stycket har medlemmar och innehavare av förlagsandelar som begär det och uppger sin adress enligt lagför- slaget, liksom , rätt att få kopior av handlingarna sig till- sända. I förslaget klargörs – liksom i motsvarande bestämmelse i aktiebolagslagen – att detta tillhandahållande ska ske utan kostnad för mottagaren. Kopiorna ska skickas med post – vad som här avses är ett tillhandahållande av handlingarna i sedvanlig skriftlig form – men får också tillhandahållas medlemmarna med elektro- niska hjälpmedel, t.ex. e-post, under de förutsättningar som anges i 1 kap. 8 och 9 §§. Enligt den tredje meningen behöver något över- sändande över huvud taget inte ske, om det i föreningens stadgar har bestämts att handlingarna får tillhandahållas genom publicering på föreningens webbplats. Finns det en sådan stadgebestämmelse och finns handlingarna fram till stämman publicerade på webbplatsen, är detta alltså tillräckligt. Motiven till sistnämnda bestämmelse har redovisats i avsnitt 6.2.3. 7 kap. 23 § Om föreningsstämman ska ta ställning till ett förslag om ändring av stad- garna, ska det fullständiga förslaget hållas tillgängligt för medlemmarna hos föreningen från tidpunkten för kallelsen fram till föreningsstämman. En kopia av förslaget ska genast och utan kostnad för mottagaren sändas till de medlemmar som begär det och uppger sin adress. Kopian ska sändas med post eller med elektroniska hjälpmedel enligt bestämmelserna i 1 kap. 8 och 9 §§. Någon kopia behöver dock inte översändas, om förslaget, i enlighet med vad som har bestämts i stadgarna, hålls tillgängligt på föreningens webb- plats fram till föreningsstämman. Paragrafen reglerar vilka handlingar som ska finnas tillgängliga för medlemmarna inför en stämma som ska behandla ett ärende om stadgeändring. Den överensstämmer nära med tredje stycket i den nuvarande 7 kap. 8 §. I första stycket har klargjorts att det fullständiga förslaget till stadgeändring ska tillhandahållas hos föreningen från tidpunkten för kallelse fram till föreningsstämman. Såsom framgår av andra stycket kan en medlem också påfordra att en kopia av förslaget skickas till honom eller henne. I lagförsla- get klargörs att detta ska ske utan kostnad för mottagaren. Över- sändandet ska ske med post eller – under de förutsättningar som anges i 1 kap. 8 och 9 §§ – med elektroniska hjälpmedel. På samma sätt som enligt 22 § behöver några kopior inte skickas om det i stadgarna har bestämts att förslaget i stället ska tillhandahållas på föreningens webbplats och så också sker. Skälen för denna bestäm- melse har redovisats i avsnitt 6.2.3. Fel i kallelse m.m. 7 kap. 24 § Om en bestämmelse i denna lag eller stadgarna som rör kallelse till före- ningsstämma eller tillhandahållande av handlingar inte har följts i något ärende, får föreningsstämman inte besluta i ärendet utan samtycke av alla medlemmar som berörs av felet. Föreningsstämman får dock även utan sådant samtycke avgöra ett ärende som inte har tagits upp i kallelse, om ärendet enligt lag eller stadgarna ska tas upp vid föreningsstämman eller föranleds av ett annat ärende som ska avgöras. Den får också besluta att en extra föreningsstämma ska sammankallas för att behandla ärendet. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 9 § i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 128 f.). Liksom innebär huvudregeln i första stycket att före- ningsstämman inte får fatta något beslut om bestämmelserna om kallelse till stämman inte har följts, t.ex. om kallelse har skett allt- för sent eller kallelsen inte har haft det innehåll som den enligt lagen ska ha. Detsamma gäller om de handlingar som enligt 22 eller 23 § ska tillhandahållas inför stämman inte har tillhandahållits på föreskrivet sätt. Bestämmelsen får betydelse även i de fall där det i föreningens stadgar har bestämts att visst material som hänför sig till ett ärende på stämman, t.ex. årsredovisningen, ska tillhanda- hållas på föreningens webbplats och så inte sker. Om tillgången till information på webbplatsen bryts på grund av något tekniskt fel, bör detta dock inte påverka stämmans möjligheter att fatta beslut, under förutsättning att avbrottet har varit tillfälligt och inte har hindrat medlemmen från att få fram informationen före stämman. Liksom kan lagens formkrav angående kallelse till stämma och tillhandahållande av handlingar inför stämman alltid åsidosättas om samtliga medlemmar som berörs av felet samtycker till det. Av detta följer att om samtliga medlemmar i föreningen är överens om formen för beslutsfattande, kan de fatta beslut i före- ningens angelägenheter genom ett skriftligt förfarande, s.k. skriv- bordsstämma eller beslut per capsulam. Beslutet måste dock ges ut- formningen av ett stämmobeslut och den mest praktiska ordningen torde vara att medlemmarna undertecknar ett stämmoprotokoll där stämmans beslut kommer till uttryck. Det är inte nödvändigt att medlemmarna är eniga i den sakfråga som avhandlas för att det ska vara möjligt att fatta beslut på detta sätt; det räcker att de är ense i fråga om formen för beslutsfattandet. En medlems samtycke till att beslutet fattas på detta sätt kan lämnas i förväg eller i efterhand och är bindande för honom eller henne så snart samtliga medlemmar har lämnat sitt samtycke och ett beslut i sakfrågan har kommit till uttryck i stämmoprotokoll eller på liknande sätt. – På motsvarande sätt kan med berörda medlemmars samtycke avsteg göras från lagens bestämmelser om hur kallelse ska ske eller handlingar ska tillhandahållas. Det innebär t.ex. att med samtliga medlemmars samtycke får de i lagen eller stadgarna angivna minimifristerna för kallelse underskridas. Det innebär också att om kallelse har skickats ut alltför sent till vissa medlemmar kan föreningsstämman likväl hållas om dessa medlemmar samtycker till det. Det innebär vidare att handlingar som ska tillhandahållas en medlem på något visst i lagen eller stadgarna angivet sätt (se exempelvis 22 och 23 §§) också får tillhandahållas på annat sätt om medlemmen i det enskilda fallet går med på det. 7 kap. 25 § Föreningsstämman öppnas av styrelsens ordförande eller den som styrelsen har utsett. Om det i stadgarna har bestämts vem som ska öppna förenings- stämman eller vara dess ordförande, öppnas dock föreningsstämman av denne. Paragrafen motsvarar delvis 7 kap. 10 § första stycket i förenings- lagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s.163 f. och prop. 1986/87:7 s. 130). En motsvarande reglering finns i 7 kap. 27 § aktie- bolagslagen. Föreningsstämman ska som huvudregel öppnas av styrelsens ordförande eller den som styrelsen har utsett att öppna stämman. I föreningens stadgar kan dock bestämmas att någon annan ska öppna stämman. I paragrafens andra mening har tagits in en be- stämmelse om att sådana stadgebestämmelser ska följas. I stadgarna kan också bestämmas att en viss person ska vara stämmans ordfö- rande. Finns det en sådan stadgebestämmelse, ska stämman öppnas av denna person. Om den person som utpekas i stadgarna har för- hinder, får styrelsen anses ha behörighet utse någon annan att öppna stämman. Den främsta uppgiften för den som öppnar stämman är att leda valet av stämmoordförande. Om stämmoordförande inte kan utses utan omröstning, måste dock den som öppnar stämman också upp- rätta röstlängd (se 26 §). Till dess att stämmoordföranden är utsedd har den som öppnar stämman de funktioner som annars ligger på stämmoordföranden. 7 kap. 26 § Vid föreningsstämman ska, om det behövs, upprättas en förteckning över närvarande medlemmar, ombud och biträden (röstlängd). Om medlem- marna har olika rösträtt, ska uppgift om medlemmarnas rösträtt lämnas i röstlängden. Röstlängden ska upprättas av föreningsstämmans ordförande, om denne har valts av föreningsstämman utan omröstning. I annat fall ska röstlängden upprättas av den som har öppnat föreningsstämman. Röstlängden ska god- kännas av föreningsstämman. Den gäller till dess att föreningsstämman har beslutat att ändra den. Om föreningsstämman skjuts upp till en senare dag än närmast följande vardag, ska en ny röstlängd upprättas om det behövs. Paragrafen motsvarar 7 kap. 10 § andra stycket i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 163 f. och prop. 1986/87:7 s. 130 f.) Första stycket innehåller bestämmelser om när röstlängd ska upprättas. Till skillnad från vad som gäller enligt aktiebolagslagen är det inte obligatoriskt att upprätta röstlängd vid förenings- stämman. Det ska ske om det behövs. Om alla beslut vid före- ningsstämman fattas med acklamation, behöver sålunda någon röstlängd inte upprättas. Om omröstning begärs, måste dock röst- längd alltid upprättas. Detsamma gäller om en medlem, innan alla ärendena är färdigbehandlade, begär att röstlängd upprättas, om det inte är uppenbart att begäran framställs enbart av helt ovidkom- mande skäl. Bestämmelserna i andra stycket första och andra meningarna saknar tidigare motsvarighet i föreningslagen men får anses mot- svara gällande rätt (jfr prop. 1986/87:7 s. 130). Om förenings- stämman kan enas i frågan om vem som ska vara ordförande vid stämma, är det denne som ansvarar för att röstlängd upprättas. I annat fall kan röstlängd behöva upprättas för valet av ordförande och då faller uppgiften att upprätta röstlängd på den som öppnar Motsvarande bestämmelser finns för aktiebolagens del i 7 kap. 29 § aktiebolagslagen. Bestämmelsen i tredje stycket överensstämmer med gällande rätt. Även i den situation som bestämmelsen behandlar gäller att röst- längd behöver upprättas endast om det behövs. Det anses inte nödvändigt att upprätta någon ny röstlängd om det är klart att samma personer är närvarande även vid den fortsatta stämman. Det kan också vara onödigt att upprätta ny röstlängd om står klart att alla kontroversiella frågor som kräver omröstning redan har slutbe- handlats. Har nya medlemmar tillkommit eller har den fortsatta stämman föregåtts av en ny kallelse, kan detta emellertid motivera att en ny röstlängd upprättas.4 Den föreslagna bestämmelsen är inte avsedd att ha annan innebörd. Hur föreningsstämmans ordförande utses 7 kap. 27 § Ordförande vid föreningsstämman ska utses av föreningsstämman, om inte annat har bestämts i stadgarna. Paragrafen, som delvis motsvarar 7 kap. 10 § första stycket i före- ningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s.163 f. och prop. 1986/87:7 s. 130), reglerar hur föreningsstämmans ordförande utses. Lagens huvudregel är att det är föreningsstämman som utser ordföranden vid stämman. I stadgarna kan emellertid bestämmas att annan person, t.ex. styrelsens ordförande, ska vara ordförande på stämman. Ordföranden behöver inte vara medlem i föreningen. Styrelsens och den verkställande direktörens upplysningsplikt Vilka upplysningar som ska lämnas 7 kap. 28 § Styrelsen och den verkställande direktören ska, om någon medlem begär det och styrelsen finner att det kan ske utan väsentlig skada för föreningen, på föreningsstämman lämna upplysningar om 1. förhållanden som kan inverka på bedömningen av ett ärende på stäm- man, och 4 Se bl.a. prop. 1986/87:7 s. 131 och A. Mallmén, Lagen om ekonomiska föreningar, en kommentar, 3 uppl., s. 271. 2. förhållanden som kan inverka på bedömningen av föreningens ekono- miska situation. i en koncern, avser upplysningsplikten även föreningens förhållande till andra koncernföretag. Om föreningen är moderförening avser upplysningsplikten också koncernredovisningen samt sådana förhållanden beträffande dotterföretag som avses i första stycket. Paragrafen innehåller tillsammans med 29–31 §§ bestämmelser om styrelsens och den verkställande direktörens upplysningsplikt vid stämman. Dessa bestämmelser motsvarar i allt väsentligt de bestäm- melser som har varit samlade i 7 kap. 11 § (jfr prop. 1951:34 s. 166 f., prop. 1979/80:144 s. 73 och prop. 1986/87:7 s. 132 f.). I den här paragrafen anges vilka upplysningar som omfattas av upplysningsplikten. Lagtexten i första stycket har utformats så att det klart framgår att upplysningsskyldigheten avser två slag av upplysningar, dels upplysningar om förhållanden som kan inverka på bedömningen av ett ärende på stämman, dels upplysningar om förhållanden som kan inverka på bedömningen av föreningens eko- nomiska situation. Om en begärd upplysning inte omfattas av något av dessa kriterier, föreligger över huvud taget inte någon skyldighet att tillmötesgå begäran. Den ekonomiska upplysningsskyldigheten avser enligt gällande lagtext förhållanden som kan inverka på föreningens års- redovisning och ställning i övrigt. Detta uttryck har i förslaget ersatts med uttrycket föreningens ekonomiska situation. Termi- nologin har därmed anpassats till den motsvarande bestämmelsen i 7 kap. 32 § aktiebolagslagen. Någon ändring i sak är inte åsyftad. Liksom tidigare får upplysningar inte lämnas ut, om utlämnan- det kan komma att skada föreningen på visst sätt. I den nuvarande lagtexten uttrycks detta så att upplysningarna ska lämnas om det kan ske utan väsentlig nackdel för föreningen. I förslaget används i stället – liksom i den motsvarande bestämmelsen i 7 kap. 32 § aktie- bolagslagen – uttrycket utan väsentlig skada för föreningen. Någon ändring i sak är inte avsedd. 7 kap. 29 § Om en begärd upplysning kan lämnas endast med stöd av uppgifter som inte är tillgängliga vid föreningsstämman, ska upplysningen där- efter hållas tillgänglig i skriftlig form hos föreningen för medlemmarna samt sändas till varje medlem som har begärt upplysningen. Paragrafen reglerar vad som gäller när de upplysningar som styrel- sen och verkställande direktören är skyldiga att lämna inte finns tillgängliga vid föreningsstämman, har justerats språkligt. Bestäm- melsen överensstämmer i sak med 7 kap. 11 § andra stycket i före- ningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1979/80:144 s. 73 och prop. 1986/87:7 s. 132 f.). Det kan noteras att paragrafen inte ställer något särskilt krav på formen för att översända upplysningen till medlemmen. Styrelsen kan alltså, när den anser det vara lämpligt, översända upplysningen med e-post eller annan elektronisk kommunikation. Upplysningar som kan medföra väsentlig skada för föreningen 7 kap. 30 § Om styrelsen finner att en upplysning som har begärts enligt 28 § inte kan lämnas till medlemmarna utan väsentlig skada för föreningen, ska den med- lem som har begärt upplysningen underrättas om det. Styrelsen ska lämna upplysningen till föreningens revisorer, om medlem- men begär det från underrättelsen enligt första stycket. Upplysningen ska lämnas till revisorerna efter medlemmens begäran om det. Paragrafen reglerar tillsammans med 31 § förfarandet när styrelsen finner att en vid föreningsstämman begärd upplysning inte kan lämnas ut utan väsentlig skada för föreningen. Den motsvarar del- vis 7 kap. 11 § tredje stycket i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1979/80:144 s. 73 och prop. 1986/87:7 s. 133). Enligt första stycket gäller att styrelsen ska under- rätta den medlem som har begärt upplysningen om att denna inte kan lämnas ut. Att underrättelse även måste ske inom den i 29 § angivna tiden följer av att styrelsens ställningstagande till om upp- lysningen kan lämnas ut alltid måste göras . Såsom framgår av andra stycket har medlemmen i denna situa- tion rätt att begära att upplysningen i stället lämnas till revisorerna. En sådan begäran måste framställas från det att medlemmen underrättades enligt första stycket. Liksom ska styrelsen lämna de begärda upplysningarna till revisorerna efter medlemmens begäran. 7 kap. 31 § Revisorerna ska efter det att den begärda upplysningen har lämnats till dem avge ett skriftligt yttrande till styrelsen. Av yttrandet ska det framgå om den begärda upplysningen enligt revisorernas mening borde ha föranlett någon ändring i revisionsberättelsen eller, beträffande moderföre- ning, koncernrevisionsberättelsen, eller på annat sätt ger anledning till erin- ran. Om så är fallet, ska ändringen eller erinran anges i yttrandet. Styrelsen ska hålla revisorernas yttrande tillgängligt för medlemmarna hos föreningen och sända en kopia av det till varje medlem som har begärt upp- lysningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om den revisorsgranskning som ska ske av sådana uppgifter som styrelsen oh den verkställande direktören anser sig inte kunna lämna ut. Den motsvarar delvis 7 kap. 11 § tredje stycket i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1979/80:144 s. 73 och prop. 1986/87:7 s. 133). Bestämmelsen i första stycket första meningen innebär den nyhe- ten är att revisorernas yttrande i anledning av den begärda upplys- ningen ska avges till styrelsen efter det att upplys- ningen lämnades till dem. har motsvarande tidsfrist varit efter stämman. Syftet med ändringen är att undvika att revi- sorerna hamnar i tidsnöd med yttrandet. Frågan har berörts i av- snitt 5.4.6. Enligt den nuvarande lagtexten ska revisorerna i yttrandet uttala sig om huruvida de begärda upplysningarna har lämnats. Eftersom revisorernas skyldighet att avge yttrande enligt förslaget är bero- ende av att uppgifterna verkligen har lämnats till dem, innehåller förslaget inte något krav på ett sådant uttalande. Det hindrar givet- vis inte revisorerna från att i yttrandet uttala sig om ofullständig- heter i de lämnade upplysningarna. Om styrelsen över huvud taget inte har lämnat några upplysningar som den har varit skyldig att lämna, finns det skäl för revisorerna att framföra en erinran om detta till styrelsen. Bestämmelsen i andra stycket överensstämmer med gäl- lande bestämmelser. Den uppställer inte något särskilt krav på for- men för översändandet av revisorernas yttrande till medlemmen. Styrelsen kan alltså, när den anser det vara lämpligt, översända ytt- randet med e-post eller annan elektronisk kommunikation. Majoritetskrav vid andra beslut än val 7 kap. 32 § I ärenden som inte avser val utgörs föreningsstämmans beslut av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Vid lika röstetal gäller i stället att ordföranden har utslagsröst. Första stycket gäller inte, om annat följer av denna lag eller har bestämts i stadgarna. I fråga om vissa beslut får det dock i stadgarna endast bestämmas villkor som går längre än vad som anges i denna lag, nämligen beslut enligt 34 och 35 §§ om ändring av stadgarna, 11 kap. 1 § om likvidation, 11 kap. 18 a § om upplösning utan föregående likvidation, och 12 kap. 9 § om fusion. Paragrafen innehåller bestämmelser om majoritetskrav vid andra beslut än val. Bestämmelserna motsvarar delvis de bestämmelser som har funnits i 7 kap. 13 § föreningslagen men de har utfor- mats efter mönster av 7 kap. 40 § aktiebolagslagen (jfr prop. 1986/87:7 s 136 f). Av första stycket framgår att vid andra beslut än val krävs som huvudregel att förslaget har samlat mer än hälften av de avgivna rösterna, s.k. absolut majoritet. Om lika röstetal uppstår, har stämmans ordförande utslagsröst. Oavsett om ordföranden själv är röstberättigad, måste han eller hon i denna situation redovisa vilken mening han eller hon stöder. Det blir då denna mening som gäller. Det ligger dock i sakens natur att ordföranden inte ska utnyttja sin utslagsröst om han eller hon är jävig i den fråga som omröstningen gäller. I en sådan situation bör ordföranden i stället se till att någon annan, ej jävig person tillfälligt övertar ordförandeskapet. Av andra stycket framgår att högre eller lägre majoritetskrav kan gälla till följd av bestämmelser i föreningslagen. Vid ändring av stadgarna krävs sålunda kvalificerad majoritet, normalt två tredje- delars majoritet (se 34 §), medan beslut om att medrevisor ska för- ordnas är giltigt redan om förslaget har fått stöd av en tiondel av de röstberättigade (se 8 kap. 2 §). Liknande bestämmelser om högre eller lägre majoritetskrav kan tas in i föreningens stadgar. För vissa slags beslut, nämligen beslut om ändring av stadgarna, likvidation, upplösning utan föregående likvidation och fusion kan det dock bara tas in villkor som går längre. Med detta avses såväl krav på högre majoritet än två tredjedelars majoritet som andra tillkom- mande krav, t.ex. krav på att beslutet ska fattas på två stämmor. 7 kap. 33 §