sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Noteras kan också att det allmänt ansträngda ekonomiska läget inom Försvarsmakten ledde till att cirka 5 200 värnpliktiga tjänstebefriades under grundutbildningens sista månad. Detta påverkade inte dessas grund- eller befattningsutbildning men väl förbandsutbildnings- skedet. Såsom utbildningssystemet är uppbyggt utnyttjas inte heller de resurser som läggs på grundutbildning av enskilda soldater på ett optimalt sätt. De soldater som efter grundutbildningen inte söker sig vidare inom Försvarsmakten, har genomgått en kvalificerad och ibland mycket resurskrävande utbildning. Denna utbildning riske- rar att inte komma verksamheten till gagn. De typer av befattningar som värnpliktiga utbildas mot styrs vidare helt av det nationella behovet och inte av Försvarsmaktens behov mot bakgrund av samtliga dess uppgifter. Analys av dagens system kompetens som kan behövas för internationella insatser är inte styrande. Om Försvarsmakten för sin internationella verksamhet har ett behov av ett visst antal soldater med särskild kompetens, kan detta således inte vara avgörande för vilka befattningar som värnpliktiga utbildas mot. Försvarsmakten är för sin internationella verksamhet istället beroende av att ett tillräckligt antal soldater med erforderlig kompetens redan har utbildats för nationella ändamål och att dessa sedan kan rekryteras till utlandsverksam- heten. Detta försvårar personalplanering och skapar vakanser i utlands- och beredskapsförbanden. En ytterligare aspekt av att Försvarsmakten inom vissa för utlandsverksamheten viktiga områ- den saknar tillräcklig personal med rätt kompetens, är att den personal som faktiskt besitter kompetensen riskerar att över- utnyttjas. Problemen kan delvis mötas med att soldater med närlig- gande kompetenser rekryteras och ges vidareutbildning. Detta är emellertid kostnadskrävande och försvårar en långsiktig och effek- tiv personal- och utbildningsplanering. Ad hoc-elementet blir allt- för stort. Särskilt om systemet med en tredje termin För att svara mot det ökade behovet av samövade förband för internationella operationer, erbjuder Försvarsmakten värn- pliktiga som har genomgått två terminers grundutbildning möjlig- het att söka till en tredje termin. Om ett mycket stort antal solda- ter från ett och samma förband söker vidare till termin tre kan en hög samstämmighet mellan krigsförband och förband för interna- uppgifter uppnås. Effektivitetsförlusterna vad gäller samövningstid kan då minskas. Systemet har fungerat relativt till- fredsställande men innehåller begränsningar. Tiden för utbildning blir mycket lång och soldaten kommer fortfarande att utbildas inom två olika förband. Treterminssystemet ändrar inte heller på det faktum att personalen i första hand måste tas ut och utbildas för det nationella behovet. Frivilligheten till tjänstgöring får inte större genomslag . För att fungera optimalt kräver systemet vidare att en mycket hög andel av de värnpliktiga vid ett krigsförband söker vidare till termin tre. Hur många som kommer att söka vidare är emellertid omöjligt att veta på förhand. Resultatet varierar i stor utsträckning från förband till förband. Tretermins- systemet innebär även en stor belastning för utbildningsorganisa- Analys av dagens system tionen i fråga om personal och infrastruktur, särskilt om flera förband ska utbildas . 8.2.3Ledtider i utbildningscykeln och bristande effektivitet i urval Tidsutdräkten mellan det att en värnpliktig skrivs in till tjänst- och det att han eller hon krigsplaceras i insatsorganisationen är betydande. De flesta män mönstrar det år som de fyller 18. Mönstringen föregås av att alla 17-åringar får ett brev från för att de ska kunna besvara verkets webbaserade lämp- lighetsundersökning. För män är det obligatoriskt att svara på frågorna i lämplighetsundersökningen. För de värnpliktiga som skrevs in till tjänstgöring 2008 är målet att de ska kunna påbörja utbildning . Mönstring och inskrivning pågick . När en enskild mönstrar är beroende av födelsedatum. Tiden mellan inskrivning och påbörjad grundutbildning kan därför variera mellan och upp till . För att skapa utrymme för utbildning under en tredje termin påbörjar vissa förband grundutbildning av värnplik- tiga . För ett antal av de värnpliktiga som mönstrade och som ska utbildas under utbildningsåret – innebär detta att de kommer att rycka in . De kommer då att vara färdiga med sin långa grund- utbildning och vara klara med en eventuell tredje termin , upp till efter det att de skrevs in. De långa ledtiderna medför ett antal problem i personalförsörj- ningshänseende. Det är med dagens system svårt att med precision ta ut folk till rätt befattning. skriver, mot bakgrund av Försvarsmaktens bedömda behov, in personer till relativt specifice- rade inskrivningsbefattningar. Under den förhållandevis långa tiden mellan inskrivning och grundutbildning kan Försvarsmaktens behov ha förändrats. Den befattning som soldaten rycker in till måste då ändras. Detta försvårar en långsiktig personalplanering. Problemen har accentuerats i samband med försvarets omställ- ningsarbete och i samband med att nya uppgifter såsom uppsättan- det av Nordic Battlegroup har ålagts Försvarsmakten. Utbildnings- resurser och utbildningsfokus kan då snabbt komma att ändras medan inskrivningssystemet rör sig i årscykler. Analys av dagens system Långa ledtider och ändrade befattningar vid inryckning kan även inverka menligt på hur den enskilde upplever sin tjänstgöring. Den värnpliktige kan under upp till ha varit inställd på att tjänstgöra i en specifik befattning som sedan tvärt ändras. Förändringar i personalbehovet har även resulterat i att de värn- pliktigas utbildningstid har behövt skäras ned eller att utbildning- ens innehåll har ändrats. Vid de förbandsbesök som kommittén och sekretariatet har genomfört har ändrade befattningar och osäkerhet om vilken tjänst man har fått och vad den innebär, utgjort grund för klagomål bland soldaterna. Väntetiden mellan inskrivning och grundutbildning leder också till att den enskildes fysiska status kan ha ändrats, vilket påverkar förutsättningarna för att genomföra grundutbildningen. Även den enskildes prioriteringar och inställning till att tjänstgöra kan ha hunnit ändras. Tiden mellan inskrivning och påbörjad grundutbild- ning sammanfaller med en period i livet med många alternativ och beslut. Ju längre ledtiden mellan inskrivning och påbörjad grund- utbildning är, desto större är risken för att personen i fråga bestämmer sig för att han eller hon vill göra något annat än att full- göra grundutbildning. Att någon efter inskrivning ändrar inställ- ning påverkar visserligen i teorin inte möjligheten att bemanna ett förband. En person som en gång har skrivits in, måste inställa sig till tjänstgöring även om han eller hon inte längre vill. Däremot påverkas naturligtvis motivationen hos personen i fråga, vilket får negativa konsekvenser. Den enskilde soldatens motivation är avgö- rande för ett förbands stridsvärde. Motiverade soldater som är positivt inställda till Försvarsmakten är också en förutsättning för att i ett senare skede kunna rekrytera personal till officersyrket, hemvärnet och till internationella insatser. Missnöjda soldater inverkar också negativt på Försvarsmaktens marknadsförings- arbete. 8.2.4Bristande genomslag för den enskildes vilja till tjänstgöring Majoriteten av de värnpliktiga som fullgör värnplikt har under mönstringsstadiet indikerat att de är positiva eller ganska positiva till att fullgöra värnplikt. Minskade värnpliktskullar har gjort att den enskildes vilja till tjänstgöring kan tillåtas få ett markant Analys av dagens system skrivs dock ett antal personer in till värnplikt mot sin vilja. För män sker inskrivning till tjänstgöring i normalfallet . En effekt av detta är att krigsförbanden på andra nivåer än officersnivån visar upp en mycket smal åldersspridning. De värnpliktiga soldaterna kommer i stor utsträckning från en och samma årskull. För kvinnor är det frivilligt att fullgöra värnplikt och beslutstillfället är inte lika fixerat som för män. De facto är emellertid de åtgärder som görs för att få kvinnor att genomföra värnplikt framför allt inriktat mot yngre åldersgrupper. Nämnas kan också att antagningsprövning av kvinnor som är endast får ske om det finns särskilda skäl. Konstateras kan också att systemet även ur ett vidare perspektiv uppvisar brister vad gäller att fånga upp enskildas intresse till att tjänstgöra inom Försvarsmakten. Det är endast en mindre del av befolkningen som fullgör värnplikt. Även utanför denna grupp kan det finnas ett stort intresse av att engagera sig i Försvarsmak- ten. För många kan ett sådant intresse också uppstå senare i livet än vid 18–. Det är viktigt att Försvarsmakten kan fånga upp denna typ av intresse. Det är också önskvärt att Förvarsmakten kan locka till sig lämpliga personer med blandad ålderbakgrund och att personer med civila kompetenser ser Försvarsmakten som en verksamhet som är öppen för dem. Att någon inte har fullgjort värnplikt bör inte vara ett hinder för att dennes intresse av att engagera sig i Försvarsmakten ska kunna tas till vara, förutsatt att hon eller han är lämpad för engagemang inom myndigheten. har det emellertid funnits få naturliga ingångar till militär tjänstgöring för den som inte har fullgjort värnplikt. Mönstrings- tillfället har i realiteten varit avgörande för om en man ska engagera sig i Försvarsmakten eller inte. Även vad gäller kvinnor har fokus legat på att framför allt få unga personer att engagera sig i verksam- heten. Överhuvudtaget har systemet visat sig otillräckligt för att locka till sig tillräckligt många kvinnor (se vidare avsnitt 8.2.6). Fullgjord värnplikt har traditionellt sett också varit ett krav för att kunna bli hemvärnsman, för att kunna söka till officersutbildning och för att bli antagen till flertalet tjänster i utlandsstyrkan och i beredskapsförbanden. Undantag från denna princip finns. Hem- värnet bedrivet på vissa platser en tremånaders grundutbildning för personer som inte har fullgjort värnplikt. Denna genomförs dock med lagen om totalförsvarsplikt som grund. Den nya aspirant- utbildningen fyller samma funktion för den som vill genomgå Analys av dagens system officersutbildning men som inte har fullgjort värnplikt. Denna genomförs helt utan koppling till lagen om totalförsvarsplikt. Vissa tjänster i utlandsstyrkan är också öppna även för personal som inte har fullgjort värnplikt. Dessa personer ges då en kortare grund- läggande militär utbildning (Grundläggande soldatutbildning för Utlandsstyrkan, GSU-US). Erfarenheterna från de frivilliga grundutbildningar som erbjuds i Försvarsmaktens regi visar att intresset för att engagera sig i Försvarsmakten kan vara betydande även hos den del av befolk- ningen som inte har fullgjort värnplikt. Sammantaget uppvisar emellertid systemet klara brister vad gäller att ta till vara denna typ av intresse. Mönstringstillfället blir alltför utslagsgivande och systemet erbjuder inte tillräckligt många utbildningsvägar för den som är intresserad av Försvarsmakten men som inte har fullgjort värnplikt. Detta som ett antal personer skrivs in till värnplikt mot sin vilja. 8.2.5Andelen soldater som kan rekryteras efter genomförd grundutbildning De värnpliktiga som rekryteringsbas Förutom att förse krigsförbanden med personal, utgör värnpliktiga som har fullgjort grundutbildning den viktigaste rekryteringsbasen för soldater till utlandsstyrkan och beredskapsförbanden, samt till hemvärnet och yrkes- och reservofficersbanan. Andelen som måste rekryteras till internationell tjänst ur varje årskull varierar beroende på årskullens storlek, hur mycket personal som kan rekryteras ur tidigare årskullar samt av hur många insatser varje soldat genomför. Försvarsmakten har som mål att av de värnpliktiga som har genomfört grundutbildning ska kunna rekryteras till internationell tjänst. är inte ett mål i sig utan är den siffra som har bedömts som nödvändig för att kunna vidmakthålla den internationella verksamheten. Beräkningen kompliceras av att antalet värnpliktiga som skrivs in till grundutbildning inte är bestämt utifrån den internationella verksamhetens behov, utan efter vad som behövs för försvarets nationella behov. Värnplikts- volymerna kan minska även om behovet av personal till internatio- nella insatser skulle öka. Minskade värnpliktskullar skulle leda till Analys av dagens system en minskad rekryteringsbas, vilket i sin tur betyder att rekryte- ringsprocenten ur varje kull måste öka. Att kunna rekrytera personal som på frivillig grund tjänstgör inom Försvarsmakten kan komma att bli än viktigare än . Enligt Försvarsberedningens rapport i användning bör insatsorganisationens förband kunna användas både nationellt och internationellt.2 Dessa förband kan då inte vara bemannade med värnpliktiga som är krigsplacerade i förbanden med lagen om totalförsvarsplikt som grund. De kommer istället att vara helt beroende av frivilligt rekryterad personal. Att notera i sammanhanget är att enligt lagen om totalförsvars- plikt ska det antal värnpliktiga skrivas in till grundutbildning som i krig behövs för Försvarsmakten och det civila försvaret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap. Att med hjälp av pliktlag- stiftning skriva in fler personer än vad som behövs, enkom för att bredda rekryteringsgrunden för Försvarsmaktens internationella verksamhet, är inte förenligt med lagens syfte. till de senaste fyra årens (2005–2008) inskrivningsvolymer har i medeltal 9 000 personer skrivits in för värnplikt. Den faktiska rekryteringsbasen för den internationella verksamheten ser emel- lertid annorlunda ut. Avgångarna under grundutbildningen har uppgått till . För tjänstgöring i utlandsstyrkan krävs vidare att den värnpliktige minst har nått vits- orden J-5-5, där J indikerar att den värnpliktige är lämplig för internationell tjänstgöring och siffrorna 5-5 att han/hon är godkänd avseende lämplighet i befattning respektive kunskaper och färdigheter. Av dem som fullgjorde värnplikt 2007 nådde av männen och av kvinnorna upp till dessa krav. Undantag från kraven på lägsta vitsord förekommer natur- ligtvis men det ovan sagda kan ändå tjäna som exempel på att den faktiska rekryteringsbasen bland de värnpliktiga är betydligt mindre än antalet som har skrivits in till grundutbildning. Den källa till rekrytering som nuvarande system erbjuder Försvarsmakten blir alltså relativt grund. Situationen underlättas något av att rekryteringsinsatser kan riktas mot de relativt stora värnpliktskullar som utbildades . Möjligheten att rekrytera från denna grupp kommer dock med tiden att försvinna. 2 Ds 2008:48. Analys av dagens system Utöver att kunna rekrytera soldater till sina förband måste Försvarsmakten också kunna rekrytera tillräckligt antal personer till officersyrket. Skulle rekrytering till officersyrket enbart ske bland värnpliktiga som har genomfört grundutbildning, skulle ett behov av 800 nya officerare betyda att av en årskull på 9 000 behövde rekryteras. Även här minskar emeller- tid den faktiska rekryteringsbasen genom avgångar och genom att personer med otillräckliga vitsord inte kan rekryteras. Andelen som måste rekryteras ur varje årskull blir därför högre. Rekryterings- basen kan breddas genom de aspirantutbildningar som Försvars- makten har påbörjat. Fördelen med dessa är att personer kan utbil- das direkt mot organisationens behov. Värnpliktiga som har fullgjort grundutbildning utgör också den viktigaste rekryteringsgrunden för hemvärnet. Förutsatt att tillräckligt antal personer även fortsättningsvis kan rekryteras från avtalsorganisationerna skulle ett behov av 1 560 hem- värnsmän kräva att ur en årskull av 9 000 inskrivna kunde rekryteras. Även här kan rekryteringsbasen breddas genom direktutbildningar till hemvärnet. Sammantaget kan således konstateras att antalet utbildade värn- pliktiga utgör en förhållandevis liten rekryteringsbas om den ska generera soldater till utlandsstyrkan och beredskapsförbanden, aspiranter till officersyrket och utgöra rekryteringsbas för hemvärnet. Om intresset för internationell tjänst bland värnpliktiga före och efter grundutbildning Även en relativt liten rekryteringsbas skulle kunna vara tillräcklig om villigheten hos de soldater som har genomgått grundutbildning att söka sig vidare inom Försvarsmakten var stor. Inställningen till att fullgöra grundutbildning är bland de mönstrande allmänt sett positiv. Under uppgav vid mönstringen av de män som skrev in till värnplikts- eller civilpliktsutbildning att de var positiva eller ganska positiva till tjänstgöring. I Försvarsmaktens utryckningsenkät svarade som jämförelse att de vid påbörjad grundutbild- ning hade haft en positiv inställning till att fullgöra värnplikt. Att vara positivt inställd till att fullgöra värnplikt behöver emellertid inte vara detsamma som att vilja tjänstgöra internatio- Analys av dagens system nellt eller till att på annat sätt engagera sig i Försvarsmakten efter avslutad grundutbildning. I webbaserade lämplighets- undersökning finns en fråga om viljan att efter värnplikt göra internationell tjänst. Den enskildes motivation tillmäts enligt Plikt- verket också mycket stor betydelse vid inskrivningstillfället. I praktiken kan detta tänkande emellertid inte dras hur långt som helst. ska skriva in de personer som är mest lämpade till tjänstgöring. Motivationen kan utgöra en faktor i denna bedöm- ning, men pliktlagstiftningen tillåter inte att den enskildes inställning till att tjänstgöra inom Försvarsmakten får ett ökat genomslag, exempelvis på bekostnad av testresultaten vid mönst- ring. Intresset för att göra internationell tjänst kan sägas utgöra en bra indikator på viljan bland de värnpliktiga att efter fullgjord grundutbildning frivilligt engagera sig i Försvarsmakten. Pliktver- ket har genomfört en undersökning om intresset för internationell tjänstgöring bland dem som har skrivits in respektive avslutat sin grundutbildning –2007. Undersökningen omfattar även antalet färdigutbildade som de facto sedan har sökt till utlandsupp- drag. En separat studie har genomförts avseende värnpliktiga kvin- nor. undersökning baseras på omfattande person- nummerserier. Det totala antalet män och kvinnor som vid mönstring har anmält intresse för internationell tjänstgöring har ökat från . Under grundutbildningen avtar intres- set och vid avslutad grundutbildning pendlar intresset för interna- tionell tjänstgöring inom denna grupp mellan . av de utryckande under granskade år (med variation både upp och ned) har emellertid anmält intresse för internationell tjänstgöring utan att vid mönstring ha angett detta. Detta innebär att sammanlagt 32–av dem som har full- gjort grundutbildning har angett intresse för internationell tjänstgöring i samband med grundutbildningens slut. Antalet som verkligen har sökt internationell tjänstgöring är emellertid betydligt lägre och varierar mellan 9,6–14,vad gäller dem som skrevs in för grundutbildning –2005. Av undersökning kan man utläsa att en betydande del av dem som har sökt till internationell tjänstgöring tidigare inte visat något sådant intresse. Därtill har flera sökt trots att de i samband med avslutad grundutbildning inte anmält något intresse. Analys av dagens system Kvinnor har vid inskrivning till värnplikt generellt sett ett högt intresse för internationell tjänstgöring. –2007 har intresset varierat åt båda hållen i spannet 78–. Under värnplikten avtar emellertid kvinnors intresse för internationell tjänstgöring markant: endast mellan 21–är fortfarande intresserade efter avslutad grundutbildning. Mellan 4–av de kvinnor som vid antagningsprövning inte var intresserade av internationell tjänst har ändrat uppfattning. Andelen kvinnor som har sökt internationell tjänst är högre än för hela gruppen av värnpliktiga och pendlar mellan 14,5– av de för grundutbildning inskrivna –2005. Flera kvinnor som inte har visat intresse eller som efter grundutbildning har angett att de inte varit intresserade har ändå sökt. Kvinnors ändrade preferenser skiljer sig således inte från dem som män ger uttryck för. Av alla som fullgjorde värnplikt sökte 1 120 till internationell tjänst. Detta motsvarar av värnplikts- kullen. Av kvinnorna sökte till internationell tjänst- . Det kan noteras att andelen som sökte internationell tjänst- enligt undersökning minskade stort bland 2005 och inskrivna i förhållande . Detta kan sanno- likt delvis förklaras med att flera värnpliktiga dessa år i stor utsträckning istället sökte anställning i Nordic Battlegroup. i , innebar en anställning i NBG inte att personen i fråga var anställd i utlandsstyrkan. Dessa personer finns därför inte med i statistik. Det har varit svårt för kommittén att få fram information om hur många värnpliktiga som direkt eller efter utbildning har sökt till NBG. En förklaring har enligt Försvarsmakten varit att soldaterna har sökt direkt till de förband i grundorganisationen som har svarat för utbildningen av NBG och att någon samlad statistik inte har sammanställts. Det kan härvid nämnas att av dem som har genomfört värnpliktsutbildning i Försvarsmaktens utrycknings- enkät uttryckt att de redan har sökt eller att de tänker söka inter- nationell tjänst.3 Den bild som framträder är att flera enheter inom Försvars- makten – samt – har tillgång till olika former av infor- 3 Försvarsmakten (2008), Slutrapport utbildningsår . Analys av dagens system mation och att kommunikationen inom och mellan myndigheterna uppvisar brister vad gäller rekryteringsanknutna frågor. Varför inte fler av de värnpliktiga som förklarat sig positiva till internationell tjänst faktiskt söker vidare, finns det antagligen flera orsaker till. Det går mellan två och från den första kontakten med tills att den värnpliktige har möjlighet att söka internationell tjänst. kan mycket ske i en ung persons liv. Prioriteringar ändras till följd av exempelvis påbörjade studier eller inträde på arbetsmarknaden. Undersökningar som har gjorts vid visar vidare att inte minst erfaren- heterna av själva grundutbildningen är avgörande för om en person sedan söker internationell tjänst. Detta bekräftas av enkäter som Försvarsmakten har gjort. Plutonchefer har en mycket stor inver- kan härvid, liksom om den enskilde upplever sig ha fått en bra utbildning eller inte. De ovan redovisade problemen med långa ledtider och ändrade befattningar kan antas inverka negativt på hur den enskilde ser på utbildningen och på Försvarsmakten som arbetsgivare. Detta kan även inverka på den värnpliktiges vilja att söka internationell tjänst. Andra faktorer som exempelvis befäls- attityder kan spela in ytterligare.4 Det kan vidare vara värt att framhålla att 1 858, eller , av de 7 266 personer som skrevs in för grundutbildning har togs ut till någon form av bevakningstjänst.5 I sina förbandsbesöksrapporter har uppmärksammat att de bevakningsvärnpliktiga på vissa förband erbjuds en otillräcklig utbildning.6 Enligt leder detta till soldater som är missnöjda med sin tjänst och som ofta till följd av den bristande utbildningen inte är intressanta för internationell tjänst. Detta kan naturligtvis ytterligare minska det faktiska antalet värnpliktiga som går att rekrytera till internationell tjänst. 4I Slutrapport utbildningsår har de värnpliktiga tillfrågats om deras inställning till värnpliktstjänstgöringen har ändrats under grundutbildningen. Utbildningens innehåll, typ av befattning/tjänst, samt befäls uppträdande är de vanligaste angivna faktorerna för att inställningen har ändrats i negativ riktning. 5Detta utgör uppdaterade siffror jämfört med vad som anges i 5.2.3 i kommitténs delbetänkande. 6Värnpliktsrådet betraktar verksamheten som bruk av grå arbetskraft. definition av grå arbetskraft innebär att värnpliktiga tvingas utföra uppgifter som saknar tydlig anknytning till utbildningens mål och syften. Regeringen har i Vårt framtida försvar – försvarspolitisk inriktning (prop.