sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — Programmet tillhör de volymmässigt större inom Arbetsförmedlingens verksamhet och syftar till att stärka den enskildes möjligheter till att få arbete. Genom praktiken kan personer få prova på olika yrken och få yrkesorientering, men också yrkespraktik och arbetslivserfarenhet. Arbetsgivaren betalar normalt ett finansieringsbidrag till staten , men invandrare tillhör en av de grupper för vilken Arbetsförmedlingen får göra en anvisning utan att det finns en överenskommelse om finansieringsbidrag. Inom förberedande insatser finns det också särregleringar. Förberedande insatser syftar till att underlätta arbetssökandes val av arbete och används vid behov som förberedelse inför ett arbets- marknadspolitiskt program eller arbete. Insatserna kan vara av väg- ledande, rehabiliterande eller orienterande karaktär. Sfi kan fungera som förberedande insats för invandrare, men inte om individen deltar i ett kommunalt introduktionsprogram. För långtidssjukskrivna invandrare kan förberedande insatser även bestå av grundskole- eller gymnasieutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Bakgrund - dagens introduktion Riktade åtgärder till utrikes föddaTPF8FPT De åtgärder som riktar sig direkt till utrikes födda syftar framför allt till att hjälpa gruppen i arbetssökandet i landet. Åtgärderna består av praktik, yrkesbedömning, förstärkt förmedlingsverksamhet samt möjlighet till kompletterande utbild- ning. Prova på-platser är en form av praktik som riktar sig till personer med ingen eller begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv. Åtgärden ska enligt riktlinjerna helst användas för att personen omgående ska få kontakt med arbetsmarknaden. Praktik genom prova på-platser ska vara avgränsade till personens första tid i landet och kan kombineras med deltagande i kommunens intro- duktionsprogram. Efter att arbetsförmedlingen kartlagt den sökandes bakgrund ska en plats ordnas som överensstämmer med personens tidigare utbildning och erfarenhet. Platserna kan anordnas av offentliga och privata arbetsgivare samt ideella organisationer. Yrkesbedömning är en insats vars syfte är att ge arbetslösa med ingen eller liten erfarenhet från svensk arbetsmarknad möjlighet att visa upp sina kunskaper och få en bedömning av dessa. Enligt bör en sådan bedömning göras snart efter att personens erfarenheter och önskemål är kartlagda. Yrkesbedöm- ningens bör vara av en sådan kvalitet att personen kan använda sig av den vid framtida arbetssökande. Yrkesbedömningen kan ske parallellt med deltagande i kommunens introduktionsverksamhet och riktar sig till personer som är nyinskrivna vid Arbetsförmed- lingen. Yrkesbedömningen kan ske hos offentliga och privata arbetsgivare, organisationer eller utbildningsanordnare. 8TP PT Avsnittet bygger på Rapport 2006:11, Vad för vem och hur gick det sen?, IFAU 2006. Bakgrund - dagens introduktion Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare syftar till att vara ett stöd till en invandrare eller flykting i inledningen av en anställning. En specialutbildad arbetsförmedlare fungerar som stödperson åt arbets- tagaren och hjälper denne att finna ett lämpligt arbete. Arbets- förmedlaren ska sedan finnas med under inledningsskedet av anställ- ningen och föra en dialog med arbetsgivaren. Stödet kan enligt grund- regeln ges under längst , men kan förlängas om det finns särskilda skäl. Försöksverksamhet för nyanlända invandrare (FNI) Startskottet för FNI gick men det tog i praktiken för verksamheten att komma igång. 20 kommuner i tre län, , och , deltar i försöks- verksamheten. Syftet med försöksverksamheten är att tidigt ta till- vara den yrkeskompetens, de erfarenheter från arbetslivet och den utbildning den nyanlände har för att tiden fram till inträdet på den svenska arbetsmarknaden ska bli så kort som möjligt. har ett samordnande uppdrag för insatser från olika aktörer under längst ett år.TPF9FPT Kommunerna står för försörjning och undervisning i svenska som ska ske parallellt med arbetslivsinrik- tade insatser. Detta medför ett merarbete i form av en dubbel administration och behov av gemensamma flerpartssamtal. Ett bra samarbete mellan kommunen och Arbetsförmedlingen är därför nödvändigt för att åstadkomma bra resultat. FNI ska bestå av individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska aktiviteter såsom bedömning av yrkeskompetens och annan valide- ring av kunskaper och kompetens, aktivt arbetssökande, förbere- dande utbildning, arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik och arbetslivsinriktad rehabilitering. Aktiviteterna ska anordnas parallellt med sfi och annan lämplig verksamhet. Arbetsförmedlingen har inom ramen för FNI genomfört en processkartläggning av nyanländas väg mot egen försörjning. Tanken är att processkartläggningen ska underlätta roll- och ansvarsfördelningen mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen. Ett utvecklingsarbete pågår också inom FNI för att utveckla jobbsökaraktiviteter och vägledningsmetoder för 9TP PT Förordning (2006:396) om försöksverksamhet med särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för nyanlända invandrare Bakgrund - dagens introduktion FNI ska avslutas då verksamheten ska implementeras i den ordinarie verksamheten på Arbetsförmedlingen. En definition av målgruppen var 26 000 som är födda utanför EU och har fått uppe- hållstillstånd i , inskrivna på Arbetsförmedlingen. Detta är inte samma persongrupp som vi avser som nyanlända, utan en bredare definierad grupp. Fram har Arbetsförmedlingen saknat möjlighet att särredovisa nyanlända, men har genom en förordningsändring fått denna möjlighet . Mediantiden för inskrivning på Arbetsförmedlingen för utrikes födda är . (8 500), en relativt stor andel, har en akademisk utbildning, (7 500) har en gymnasieutbildning och har högst en grundskoleutbildning. Gruppen är förhållandevis ung, medianåldern är och endast 3 000 är . är den vanligaste födelseregionen då 14 000 är födda där. 14 000 är män och 12 000 är kvinnor. Flera tusen har en inriktning mot yrken där det finns en stor efterfrågan på arbets- kraft.TPF10FPT är 24 500 nyanlända inskrivna på och av dessa tillhör cirka 11 000 kategori 14 vilket innebär att de inte är föremål för aktiva insatser från Arbets- förmedlingens sida. Arbetsförmedlingen räknar med att det finns omkring 43 000 nyanlända som inte är inskrivna hos dem och för- medlingen saknar därmed kunskap om dessa personer arbetar och, i så fall, med vad de arbetar. Flera kommuner menar att nyanlända ofta nekas aktivt stöd från Arbetsförmedlingen. Många arbetsförmedlingskontor har haft en praxis om att sfi-studierna först ska vara avklarade innan det kan bli aktuellt med handläggarstöd från Arbetsförmedlingen. har kraven skärpts i Arbetsförmedlingens organisation om att inte neka sfi-studerande inskrivning på Arbetsförmedlingen, vilket resulterat i att fler nyanlända numera skrivs in. Arbetsförmedlingen ska enligt regleringsbrev för redovisa hur myndigheten har arbetat för att förbättra utrikes föddas etablering på arbetsmarkna- den. Av redovisningen ska framgå hur många nyanlända som tagit del av Arbetsförmedlingens service, hur tidigt efter att uppehålls- 10TP PT Uppgifter från AMS rapport: Utrikesfödda på arbetsmarknaden, . Bakgrund - dagens introduktion tillstånd beviljats som Arbetsförmedlingen börjat arbeta med de nyanlända samt vilka resultat som har uppnåtts. I praktiken blir dock inte skillnaden så stor eftersom flera av de nyanlända som skrivs in placeras i den sökandekategori (kategori 14) som är till för de arbetssökande som inte bedöms kunna ta ett arbete direkt. Personer i denna kategori betraktas med andra ord inte som aktivt arbetssökande av Arbetsförmedlingen.TPF11FPT Konsekvensen av detta blir i många fall att de nyanlända visserligen finns inskrivna på Arbetsförmedlingen men att själva handläggarstödet för gruppen ligger på miniminivå.TPF12FPT Flera utredningar harpåtalat brister i arbetsmarknadspolitiken som har lett till att de nyanlända inte har fått tillräckligt arbets- marknadsanknuten introduktion. Utredningen i (2003) påtalade att det saknades arbetsmarknadsprogram för nyan- lända. finns nu Försöksverksamheten för nyanlända invandrare (se ovan). En mängd olika stödinsatser kan då vara aktuella från Arbetsförmedlingens sida. Insatser för nyanlända bedrivs ofta som tillfälliga projekt med tillfälliga resurser. Den nödvändiga långsiktigheten och utvecklingen av verksamheten har därmed blivit lidande vilket sannolikt har påverkat åtgärdernas kvalitet. Nyanlända med en högskoleutbildning har möjlighet att få sin utbildning bedömd och kan hos eller annan aktuell myndighet ansöka om att få sina betyg bedömda. bedömer utländska vårdutbildningar för reglerade yrken, bedömer utländska veterinärutbildningar, Sjöfarts- verket bedömer Sjöbefäl och andra yrken till sjöss och Luftfarts- verket bedömer utbildningar inom flyget. Det finns även möjlighet att få praktiska kunskaper validerade. Ofta görs dessa valideringar av branschorganisationer. har fler valideringsanordnare upphandlats av arbetsförmed- lingen men fortfarande saknas ett mer heltäckande nationellt vali- deringssystem. Arbetsförmedlingen har, bortsett från en del regio- 11TP PT De som är inskrivna i sökandekategori 14 står också utanför den officiella arbetslöshetsstatistiken. 12TP PT Undantag finns dock. I vissa kommuner arbetar Arbetsförmedlingen mycket aktivt med nyanlända. Bakgrund - dagens introduktion nala undantag, ofta saknat möjligheter att anvisa arbetssökande till validering.TPF13FPT För att främja och samordna det pågående utvecklingsarbetet inrättade regeringen en tidsbegränsad valideringsdelegation som verkade –2007.TPF14FPT Valideringsdelegationens defini- tion av validering är: Validering är en process som innebär en strukturerad bedömning, vär- dering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Validering borde enligt Valideringsdelegationen vara aktuell främst i tre sammanhang: som ett led i en pågående utbildning i syfte att klarlägga kunskaps- nivån, anpassa innehållet i och/eller förkorta studietiden för den enskilde, i anslutning till vägledning för att definiera utgångsnivå för vidare studier, samt för att dokumentera faktiska kunskaper och färdigheter inför ansökan om anställning eller i samband med personalutveckling på arbetsplatsen. Den modell för validering som har arbetats fram för innehåller fyra steg: 1.Generell kartläggning (genomförs av arbetsförmedlingen) 2.Fördjupad kartläggning (Yrkeskompetensbedömning) 4.Kompetensbedömning för bevis, certifikat, licens och dylikt. Två olika pilotprojekt om validering påbörjades – ett projekt under Arbetsförmedlingen (dåvarande AMS) och ett pro- jekt under ledning av Valideringsdelegationen. Arbetsförmedlingens programenhet genomförde ett utveck- lingsarbete inom validering. Utgångspunkten var att valideringen inom Arbetsförmedlingen är i behov av översyn och konkretise- ring. Framför allt har det funnits ett behov av att på ett tydligare 13TP PT pågår olika utvecklingsprojekt inom validering både på regional och på lokal nivå. Olika modeller har utvecklats. I finns Valideringscentrum som utvecklat valideringsverktyg för arbetssökande. Liknande verksamhet finns även i andra delar av landet, såsom , samt . 14TP PT Valideringsdelegationens uppgift är bl.a. att stödja utvecklingen av nya metoder och verksamhetsformer för validering samt främja ett regionalt samarbete. Delegationen ska också lämna förslag om vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa en fortsatt verksamhet med validering. Bakgrund - dagens introduktion sätt koppla valideringen till arbetsmarknadsutbildning och arbetet på lokalkontoren med att förbättra matchningsunderlaget och verifiera meriter för arbetssökande. Arbetet har också handlat om hur Arbetsförmedlingen ska förhålla sig till validering och Arbets- förmedlingens roll i valideringsarbetet. Mot denna bakgrund och med syftet att samla tidigare regionala och lokala utvecklingsprojekt i ett större gemensamt projekt lanse- rades inom validering. Pro- jektet beräknas vara avslutat . Projektet drivs av (dåvarande AMS) i nära samarbete med Validerings- delegationen (t.o.m. december ) som pilotverksamhet i och län. Syftet med projektet och pilotverk- samheten är att enas om ett enhetligt arbetssätt för validering inom Arbetsförmedlingen. Målgruppen för pilotverksamheten är arbets- sökande personer i behov av att få sin kompetens kartlagd. Yrkes- områden som validerades är vård/omsorg och tillverkningsindu- strin. som Arbetsförmedlingens pilotprojekt genomförs så har även ett annat pilotprojekt genomförts i Valideringsdelegatio- nens regi. Projektets Validering till 1000 har pågått i , , och . Syftet med projektet är att arbetssökande som har utomnordisk förvärvad kompetens ska erbjudas möjligheten att få sin kompetens validerad.TPF15FPT Ett begränsat antal yrkesområden testas i pilotverksamheten.TPF16FPT Projektet startade och har lyckats med att få in över 1000 ansökningar. Resultat från genomförda valideringar visar att relativt få valide- ras mot intyg och certifikat. Ett generellt problem med valideringen (gäller alla steg 2–4) är att det ofta saknats en fungerande koppling till kompletterande utbildningsinsatser. Resultaten av genomförda yrkeskompetens- bedömningar och valideringar har visat på behovet av komplette- rande kurser för att de nyanlända ska bli gångbara på arbetsmark- naden. Dessa kurser har dock ofta inte varit tillgängliga. Ett annat generellt problem med valideringen har varit att arbetsmarknadens och utbildningssystemens krav inte harmoniserar med varandra. 15TP PT Dock i första hand sökande som ej behöver tolk i sina kontakter med arbetsförmedlingen. 16TP PT Exempel på yrkesområden som ingår: bagare, bilmekaniker, butikssäljare, byggarbetare, , elektriker, frisör, gjutare, lantbruksarbetare, lastbilschaufför, lokalvårdare, svetsare, underhållstekniker, byggnadsplåtslagare, ventilationsplåtslagare och VVS-montör. Bakgrund - dagens introduktion Yrkeskompetensbedömning motsvarar steg 2 i Valideringsdelega- tionens modell om valideringsprocessen. Den fungerar som en mindre omfattande version av validering. Syftet med yrkeskompe- tensbedömning är att ge arbetslösa med ingen eller begränsad erfa- renhet av svenskt arbetsliv en möjlighet att tidigt få visa upp sina kunskaper och att få en bedömning av dessa. Bedömningen ska hålla en sådan kvalitet att den kan användas av den sökande när denne söker arbete eller av Arbetsförmedlingen som ett underlag för den arbetssökandes handlingsplan. Yrkeskompetensbedömning kan genomföras på en arbetsplats eller hos en utbildningsanordnare , i normalfallet bör dock inte en yrkeskompetensbedömning ta mer än 3–. Vid deltagande i insatsen lämnas aktivitetsstöd. Anordnaren av yrkeskompetens- bedömning kan få ett merkostnadsbidrag om per dag. Yrkeskompetensbedömningen har används i liten utsträck- ning av Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen fick 2007 i uppdrag att förstärka satsningen på yrkeskompetensbedömning. Det förstärkta uppdraget innebar att arbetssökande nyanländaTPF17FPT med yrkeserfarenhet från hemlandet i normalfallet ska erbjudas sådan bedömning från det att uppehållstillstånd beviljats. För att finansiera ökade kostnader för merkostnads- ersättningen fick AMS ökade resurser inom anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader med . –2010 beräknas ökningen av anslaget till . För att klara uppdraget planerar Arbetsförmedlingen att upphandla aktörer som ska ansvara för att få fram anordnare av yrkeskompetensbedömnings- platser. Ett antal frågeställningar finns dock kring hur insatsen ska utformas. Ambitionen att genomföra yrkeskompetensbedömning efter det att en person fått uppehålls- tillstånd, ställer stora krav på organisationen. är det få nyan- lända som får en bedömning av sin yrkeskompetens över huvud taget och nästan ingen får det . En viktig fråga är hur man ska lösa behovet av tolkstöd. Det handlar delvis om hur tolkstödet ska bekostas men framför allt om hur man ska få fram tolkar som kan tolka på olika yrkesspråk. 17TP PT Nyanlända utrikes födda vars vistelsetid i i normalfallet inte överstiger efter erhållet uppehållstillstånd. Bakgrund - dagens introduktion annat problem är att vissa företrädare för olika branscher inte god- känner yrkeskompetensbedömningar eller validering genom tolk. Det gäller till exempel inom detaljhandeln. Generellt sett så bygger inte heller branschmodeller för valideringsinsatser på att de ska genomföras med tolkstöd. Ett problem är att det saknas enhetliga mallar för hur själva bedömningsintygen ska utformas. Värdet av yrkeskompetensbedöm- ningen är i stor utsträckning avhängigt insatsens nationella legitimitet. Arbetsförmedlingen behöver därför i samråd med branscherna ta fram enhetliga mallar. Ett annat problem är den skeva könsfördelningen. är det nästan bara män som fått yrkeskompetensbedömning. Det är fortfarande oklart i vilken utsträckning yrkeskompetens- bedömning leder till en anställning. Ett vanligt utfall av bedöm- ningarna är att den nyanlände behöver kompletterande utbildnings- insatser för att bli gångbar på arbetsmarknaden. Ett framgångsrikt arbete med yrkeskompetensbedömning förutsätter därför att resurser läggs på kompletterande utbildningsinsatser. 4.2.6 Hälso- och sjukvård Nyanlända omfattas av Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, och har därmed rätt till samma vård som övriga personer bosatta i landet. Av 2 § HSL framgår att hälso- och sjukvårdens mål är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största beho- vet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Det är viktigt att barns och vuxnas hälsa och välbefinnande uppmärksammas och att rätt åtgärder sätts in vid behov. Som ett led i detta ska den nyanlände ha fått information om rätten till hälso- och sjukvård och ha erbjudits en hälsoundersökning. Hälso- och sjukvård till asylsökande Landstingen ansvarar för att asylsökande ges sjukvård i enlighet med lagen (1994:137) och förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. som ger asylsökande rätt till omedelbar vård och vård som inte kan anstå. Barn har rätt till Bakgrund - dagens introduktion fullständig hälso- och sjukvård samt tandvård, dvs. samma hälso- och sjukvård som erbjuds alla andra barn bosatta i . Lands- tingen ska också tillhandahålla tolk, sjukresor samt hjälpmedel, mödravård, förlossningsvård, vård vid abort samt vård och åtgärder enligt smittskyddslagen. Landstingen ersätts av staten med ett schablonbelopp för varje asylsökande som vistas inom respektive landstings upptagnings- område. Schablonbeloppet är olika för olika åldersgrupper. Ersätt- ningen betalas ut för det antal asylsökande som den i varje kvartal vistas i och betalas av högst en månad i efterskott. Utöver detta betalas ersättning ut för kostnader för en vårdkontakt som överstiger (för ). Av allmänna råd om hälso- och sjukvård för asyl- sökande och flyktingar (SOSFS 1995:4) framgår att hälsounder- sökningen har ett individinriktat och ett samhällsinriktat mål. Det innebär att man vid hälsoundersökningen ska upptäcka både perso- ner som är i behov av omedelbar vård eller vård som inte kan anstå och ett eventuellt behov av smittskyddsåtgärder. En hälsounder- sökning innehåller hälsosamtal, viss provtagning, eventuellt läkar- besök m.m. Hälsoundersökningar ersätts separat och endast en undersök- ning per asylsökande utbetalas. Denna ordning medför att det vid rapportering går att följa den enskilde asylsökande. Det har visat sig att genomgick av de asyl- sökande en hälsoundersökning. Ett relativt stort antal av dem (cirka 2 000 av cirka 9 000 personer) genomgick flera hälsounder- sökningar. Det är tydligt att det saknas system för informations- överföring mellan och landstingen men också att informationen till de asylsökande ibland är bristfällig. Det finns bland annat problem att nå de asylsökande med kallelser.TPF18FPT Det finns inte något krav på att landstingen ska erbjuda en nyanländ hälsoundersökning . Det med- för att nyanlända som har fått tillstånd som anhörig eller som är kvotflykting i många fall inte får ett sådant erbjudande. 18TP PT Kommuner och Landsting, Sjukvård åt asylsökande, omfattning och kostnader Bakgrund - dagens introduktion som genomförde visar att av samtliga nyanlända hade genomgått en hälso- undersökning.TPF19FPT Statlig ersättning till landstingen för vård av nyanlända I 34–38 §§ ersättningsförordningen anges den rätt landsting och kommuner har till ersättning av staten för vård av nyanlända m.fl. Det framgår att ersättning kan utgå för sjukdom eller funktions- hinder om vården varar och kostnaden uppgår till (för ) . Den första ansökan om ersättning ska ha kommit in till Migra- tionsverket från den tidpunkt som den nyanlände togs emot i en kommun, men en senare ansökan kan prövas om det finns särskilda skäl till det. Kostnader för färdtjänst kan ersättas liksom extraordinära kostnader såsom t.ex. handikapphjälpmedel, bostadsanpassning och elevassistent. få ersätta landstingen för kostnader för hälso- undersökning av nyanlända som inte genomgått en sådan innan de första gången togs emot i en kommun. Ersättningen uppgår för innevarande period till per undersökning I finns ett projekt med internationella hälsokommunikatörer som en brygga mellan den nyanlända och hälso- och sjukvården. Kommunikatörerna har i uppdrag att skapa förståelse hos nyanlända för hur sjukvården fungerar och för hur man får tillgång till densamma. Ett särskilt fokus läggs på förebyg- gande sjukvård och hälsofrämjande åtgärder. pågår ett forskningsprojekt (Impact of Multicultural Health Advisors, IMHAd) kring folkhälsovetenskapliga och hälsoekonomiska effekter av de internationella hälsokommunika- törers arbete. Projektet finansieras av och , , och ansvarar i ett partnerskap för projektets genomförande. 19TP PT Ur Ett förlorat år, 2007 Bakgrund - dagens introduktion () är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smitt- samma sjukdomar bland människor och främja skyddet mot sådana sjukdomar. En av institutets huvuduppgifter är att fortlöpande följa det epidemiologiska läget vad gäller infektionssjukdomar och spe- ciellt de som omfattas av smittskyddslagen. Den lagstadgade över- vakningen av smittsamma sjukdomar regleras i smittskyddslagen, smittskyddsförordningen och föreskrifter om till- lämpningen av smittskyddslagen. Ett 50-tal sjukdomar är anmäl- ningspliktiga enligt smittskyddslagen. Detta innebär att en person som misstänker att han eller hon är smittad av en anmälningspliktig sjukdom är skyldig att söka läkare för undersökning. Om läkaren konstaterar smitta är han eller hon enligt lag skyldig att rapportera detta till smittskyddsläkaren i det aktuella samt till Smittskyddsinstitutet.TPF20FPT Diskussionen om hur man bäst når nyanlända med samhällsinfor- mation är ständigt pågående och det har över åren funnits en flora av idéer och lösningar. Betänkandet Etablering i (SOU 2003:75) diskuterar nyanländas behov av samhällsinformation men framhåller att området aldrig har varit väl definierat vare sig till innehåll eller till form. Inledningsvis låg fokus på samhällsinformation av saklig, konkret och praktisk art av typ hur sjukvården är organiserad, skolsystemet uppbyggt, vart man vänder sig som konsument, hur man röstar, hur man larmar polis, brandkår och ambulans osv. Något decennium senare hade kraven på samhällsinformation vuxit. Det räckte inte längre med att presentera hur samhällets service är uppbyggd och fungerar. Det höjdes också krav på att tankarna, idéerna och värderingarna bakom de samhälliga systemen skulle presenteras och förklaras för att därigenom bli kända och respekterade av invandrarna. har innehållet i det som en gång benämndes samhällsinformation utvidgats ytterligare.