sou · GWB3102 · 2009-01-01 00:00:00 — En viktig utgångspunkt för beräkningen av Arbetsförmedlingens kommande kostnader är storleken på inflödet, det vill säga hur många som kommer att komma till Arbetsförmedlingen till följd av att aktivitetsersättningen avskaffas. Om ersättningen inte avskaffas uppskattar att inflödet till aktivitetsersättningen blir cirka 6 500 personer . Av detta årliga inflöde uppskattas 1 200 personer beviljas SU. Cirka 2 500 av ett inflöde på 6 500 personer är unga personer med aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Av dessa 2 500 antas 1 500 ungdomar behöva insatser av Arbetsförmedlingen efter avslutad skolgång. Som nämns i avsnitt 8.3.1 bedömer vi att de nya reglerna för sjukpenning, som infördes , kommer att innebära att fler än tidigare återgår i arbete efter sin sjukskriv- ningstid. Detta bedöms minska inflödet till aktivitetsersättningen, och därmed även inflödet till Arbetsförmedlingen, med 500 personer . Utredningen gör därmed bedömningen att 3 800 personer kommer att behöva påbörja insatser och få stöd från Arbetsförmed- lingen. I beräkningarna har dessutom följande antaganden gjorts. Utflödet från aktivitetsstöd (ej övergång till subventionerad anställning eller på grund av ålder) antas vara . I utflödet ingår alla utflödesorsaker exempelvis osubventionerat arbete, studier och andra bidragsformer. Utflödet från subventionerad anställning bedöms vara (inklusive ålder ). Beräkningar har även genomförts med ett utflöde på (inklusive ålder ) respektive (inklusive ålder ). Utredningen bedömer att av dem med funktions- nedsättning som söker sig till Arbetsförmedlingen kommer att påbörja en subventionerad anställning (i huvudsak lönebidrag och utvecklingsanställning, men i viss mån även trygghets- anställning). Arbetsförmedlingen kommer att behöva tillföras resurser för att rekrytera arbetsförmedlare och specialister. I förvaltningskost- naderna som redovisas i tabell 8.7 ingår resursbehov för detta.2 som en ung person befinner sig i ett arbets- marknadspolitiskt program är kostnaden för aktivitetsstödet beräknad utifrån den lägsta dagersättningen för aktivitetsstöd, nämligen per dag. antas att den högre dagersättningen i form av aktivitetsstöd, det vill säga per dag, lämnas till den enskilde. Styckkostnaden för förberedande och orienterade utbildningar var enligt Arbetsförmedlingen (Arbetsförmedlingen 2008). Denna styckkostnad ligger till grund för vad de nya föreslagna förberedande insatserna beräk- nas kosta Arbetsförmedlingen. Beräkningarna bygger på att 30 2 I beräkningen uppskattas att det behövs en specialist på fem arbetsförmedlare. Detta behov av specialister är detsamma som anges i Arbetsförmedlingens och handlingsplan när det gäller personer med aktivitetsersättning. procent av dem som påbörjar arbetsmarknadspolitiska program har behov av sådana förberedande insatser. Styckkostnaden för lönebidraget, som är densamma som det utbetalade beloppet i genomsnitt per person och månad, upp- gick till (Arbetsförmedlingen 2008). Denna styckkostnad ligger till grund för de subventionerade anställningarna. Tabell 8.7 visar utredningens bedömning av kostnadsbilden för ett inflöde motsvarande 3 800 unga med funktionsnedsättning till Arbetsförmedlingen. Både förvaltningskostnaderna och kostnaderna för aktivitetsstöd stabiliseras snabbt. Att de totala kostnaderna ökar består helt och hållet av en ackumulation av personer som har subventionerade anställningar. Tabell 8.6 Arbetsförmedlingen. Statliga utgifter, Mkr. (391)* (532)* (627)* (692)* (421) ¤ (606) ¤ (751) ¤ (863)¤ Anm. ° Utflöde på från subventionerad anställning. * Utflöde på från sub- ventionerad anställning. ¤ Utflöde på från subventionerad anställning. Källa: egna beräkningar. Som nämns ovan går en övervägande del av kostnaderna till sub- ventionerade anställningar. Kostnadsberäkningarna är därmed känsliga för hur många av ungdomarna som är i behov av en subventionerad anställning och hur många som lämnar en sådan anställning för osubventionerat arbete eller något annat. Om det är som lämnar dessa anställningar beräknas kostnaderna för dem bli 1,886 miljarder . Om utflödet istället blir blir mot- svarande siffra 1,594 miljarder, en skillnad om . Det är viktigt att poängtera att deltagande i insatser på ska leda till förvärvsarbete. För många av personerna som efter deltagande i program börjar arbeta (med eller utan sub- vention) gör samhället en ekonomisk vinst i form av skatteintäkter och ett tillskott till bruttonationalprodukten som inte skulle uppstå om personerna istället hade haft aktivitetsersättning. Mot bakgrund av de senaste årens inflöde bedömer utredningen att drygt 4 000 ungdomar kommer att uppbära studiestöd istället för aktivitetsersättning för förlängd skolgång. nybeviljades 2 500 ungdomar aktivitetsersättning för förlängd skol- gång. Baserat på tidigare års inflöden antas att cirka hälften av dessa kommer att studera längre än , varav merparten och en mindre andel . Mot denna bakgrund beräknas kost- naderna för CSN att se ut enligt följande. Tabell 8.8 Unga med funktionsnedsättning som beräknas ha förlängd skol- gång och studiestöd från (). Statliga utgifter, Mkr. Källa: egna beräkningar. Inflödet till aktivitetsersättning för förlängd skolgång består nästan enbart av personer som är . Studiestödet från CSN är till och med första kalenderhalvåret det år individen fyller . Kostnaden för dessa personer beräknas bli . det år individen fyller lämnas det högre bidraget i form av studiemedel vilket motsvarar . För de 1 700 personerna beräknas dessa kostnader uppgå till cirka 110 miljoner. Utgifterna, inklusive ålderspensionsavgifter, uppskattas bli för de ungdomar som beräknas erhålla studiestöd från CSN. Motsvarande kostnader för lika många personer med aktivitetsersättning för förlängd skolgång uppgår till . () har beräknat att de behöver för initiala utvecklingskostnader i samband med IT- anpassningar och utbildning. 8.3.5Avveckling av bestånd med aktivitetsersättning Om utredningens förslag införs kommer beståndet av aktivitetsersättning att börja avvecklas under . På grund av att många ersättningsperioder löper ut , och till följd av utredningens förslag till övergångsbestämmelser, kommer bestånds- avvecklingen dock först att bli kännbar för berörda myndigheter. Övergångsbestämmelserna innebär att en person vars aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga löper ut kan beviljas en ytterligare period med ersättning. De nya systemen hos Arbetsförmedlingen, CSN och har då varit igång och bör vara väl intrimmade när beståndsavvecklingen tar fart på allvar. I tabellerna nedan redovisas en bedömning av hur många som kommer att komma från aktivitetsersättningens bestånd till Arbetsförmedlingen respektive . Tabell 8.9 Avveckling av bestånd aktivitetsersättningsmottagare. Antal personer som beräknas övergå till Arbetsförmedlingen. Tabell 8.10 Avveckling av bestånd aktivitetsersättningsmottagare. Statliga utgifter, mkr. (184) * (324) * (358) * (302) * (184) ¤ (354) ¤ (424) ¤ (423) ¤ Anm. ° Utflöde på från subventionerad anställning. * Utflöde på från sub- ventionerad anställning. ¤ Utflöde på från subventionerad anställning. Källa: egna beräkningar. Tabell 8.11 Avveckling av bestånd aktivitetsersättningsmottagare. Antal personer som beräknas övergå till sjukersättning till unga (SU). SOU 2008:102 Kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivning Avveckling av bestånd aktivitetsersättningsmottagare. utgifter, mkr. Sjukersättning till unga (SU). Källa: egna beräkningar. Utredningen bedömer att cirka 25 000 personer kommer att ha aktivitetsersättning . Vissa av dem kommer att fortsätta sin skolgång med studiestöd från CSN (beräkningarna av CSN:s kostnader beaktar detta). Ett mindre antal personer för- väntas att fortsätta till högre studier, arbete eller liknande. Därmed bedöms de inte vara i behov av insatser från vare sig Försäkrings- kassan eller Arbetsförmedlingen. Cirka 1 450 personer beräknas fylla och av detta skäl lämna aktivitetsersättningen. Vår bedömning är att cirka 19 000 personer av beståndet kommer att bli aktuella för Arbetsförmedlingens insatser alternativt bli beviljade SU av . I tabellerna ovan redovisas fördelningen av personerna samt kostna- derna för detta. Här görs inga andra antaganden än de som tidigare använts för beräkningarna av kostnaderna för nyinflödet till Arbetsförmedlingen respektive . Dock beaktas i denna beräkning att samtliga får den högre dagersättningen i form av aktivitetsstöd, det vill säga per dag, enligt utredningens förslag till övergångsbestämmelser. 8.3.6Ekonomiska konsekvenser för individen Ungdomar med funktionsnedsättning som har aktivitetsersättning för förlängd skolgång erhåller i ersättning efter skatt. Utredningen föreslår att aktivitetsersätt- ningen avskaffas och att ungdomar som behöver extra tid för att slutföra sina grundläggande studier istället ska erhålla studiestöd från CSN. Till och med första kalenderhalvåret det år individen fyller kommer den enskilde att erhålla studiehjälp. Studie- hjälpen uppgår till . det år individen fyller föreslås den enskilde erhålla det högre bidraget inom studiemedelssystemet, vilket mot- svarar . Aktivitetsersättning utbetalas medan studiebidragen lämnas . Tabell 8.13 Ungefärlig ersättning till individen (efter skatt 5 023) (efter skatt 5 600) Aktivitetsersättning med BTP* (efter skatt 7600) Sjukersättning till unga (SU) (efter skatt 5 600) Sjukersättning till unga (SU) med BTP* (efter skatt 7600) Aktivitetsstöd 1–12 mån¤ (efter skatt 3 500) (efter skatt 7 315) Anm. ª Till och med första kalenderhalvåret det år individen fyller . ° det år individen fyller . * Bostadstillägget är inte skattepliktigt. ¤ Lägsta beloppet för aktivitetsstöd är per dag. ¨ Till unga med funktionshinder som deltagit i program lämnas aktivi- tetsstöd med lägst per dag. Utredningen föreslår att samma ersättningsnivåer ska gälla för SU som gäller för aktivitetsersättningen. Utredningen föreslår inga förändringar vad gäller storleken av aktivitetsstödet. Ungdomar som inte kan få arbetslöshetsersättning kommer de deltar i arbetsmarknadspolitiska program att erhålla en lägre ersättning än aktivitetsersättningen. Det lägsta beloppet för aktivitetsstöd är efter skatt . Om den enskilde fortfarande deltar i program och har en funktionsnedsättning lämnas det högre beloppet i form av aktivitetsstöd, det vill säga med lägst per dag enligt 5 e § i förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd. Beloppet motsvarar som lägst före skatt. Istället för aktivitetsersättning kommer många av dessa ungdomar att ha någon form av subventionerad anställning. I förhållande till aktivitetsersättningen kommer dessa anställningsformer att ge högre skatteintäkter för samhället och en bättre levnadsstandard för den enskilde. Inte minst kommer delaktigheten i samhällslivet att förbättras markant. Dessutom innebär en löneinkomst även en sjukpenningsgrundande inkomst (SGI), vilket innebär att individen kan erhålla inkomstrelaterad sjukpenning och föräldrapenning. 8.4.1Jämställdhet mellan kvinnor och män Statistiken visar att inflödet till aktivitetsersättningen är jämnt fördelat mellan kvinnor och män. Det finns en viss överrepresentation av män i de lägre åldrarna och en viss överrepresentation av kvinnor i de högre åldrarna. Generellt sett finns dock inga betydande skillnader. Utred- ningen har analyserat sina förslag utifrån ett jämställdhetsperspektiv och har inte funnit några särskilda konsekvenser som bör upp- märksammas. 8.4.2Möjligheter att nå de integrationspolitiska målen Förslagen bedöms inte få några direkta konsekvenser för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. Statistiken visar att det inte finns någon överrepresentation med avseende på födelse- land bland dem som beviljas aktivitetsersättning. 8.4.3Effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt Utredningens förslag innebär att fler personer kommer att bli aktuella för subventionerade anställningar. En konsekvens av detta är att fler företag, såväl som andra arbetsgivare, kommer att komma i kontakt med regelsystemen kring dessa former av anställningar. Detta bedöms emellertid inte få betydelse för företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. 8.4.4Konsekvenser för små företag samt för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Utredningens förslag bedöms inte påverka de små företagens arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga, eller villkor i övrigt. Inte heller förväntas förslagen påverka sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet. Förslagen bedöms inte påverka omfattningen av statens behandling av personuppgifter. Däremot innebär förslagen en omfördelning av sådan behandling mellan olika myndigheter. Utredningen bedömer att förslagen inte ökar behovet av informationsöverföring mellan myndigheter vad avser personuppgifter. I de paragrafer, som utredningen föreslår ändringar i, har genom- gående ordet skall bytts ut mot ska. Dessa ändringar överens- stämmer med gällande riktlinjer för författningsskrivning. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Hel aktivitetsersättning har ersatts med sjukersättning till unga, vilken förmån aldrig ska kunna utges som en partiell förmån. I första stycket a) har ordet aktivitetsersättning bytts ut mot sjuk- ersättning till unga. Ändringen i första stycket e) är en följd av att aktivitetsersätt- ningen avskaffas. Att ordet aktivitetsersättning här inte ersatts med sjukersättning till unga beror på att vilandeförklaring av sjukersätt- ning till unga inte ska kunna ske. Ändringarna i elfte stycket är en konsekvens av att aktivitetsersätt- ningen avskaffas. Att ordet aktivitetsersättning här inte ersatts med sjukersättning till unga beror på att den som uppbär sjukersättning till unga enligt 3 § inte ska ha rätt till sjukpenning. Ordet aktivitetsersättning har ersatts med sjukersättning till unga. Dessutom har gjorts en följändring till ändringarna i 7 §. Med anledning av att aktivitetsersättningen avskaffas har paragra- fen ändrats på så sätt att den enbart gäller sjukersättning. Förut- sättningarna för rätt till den nya förmånen sjukersättning till unga anges en ny paragraf, 1 b §. I paragrafen som är ny införs den nya förmånen, sjukersättning till unga. I första stycket anges det medicinska kvalifikationskravet. För rätt till sjukersättning till unga krävs att den försäkrade stadig- varande saknar eller i det närmaste saknar arbetsförmåga. Någon partiell förmån kommer därför inte i fråga. Med en stadigvarande avsaknad av arbetsförmåga avses att oförmågan bedöms bestå för all överskådlig framtid. För rätt till sjukersättning till unga krävs också att varken medicinska åtgärder, rehabiliteringsåtgärder enligt 22 kap. eller andra arbetsmarknadspolitiska insatser än de som avses i 22 kap. bedöms kunna leda till att den försäkrade uppnår en arbets- förmåga som är av någon betydelse. Att andra arbetsmarknads- politiska insatser särskilt anges innebär att bedöm- ning ska gälla effekten av arbetsmarknadspolitiska insatser oavsett om insatserna omfattas av samordnings- och tillsyns- ansvar enligt 22 kap. eller inte. Det bör här erinras om att enligt 7 kap. 3 § ska vid bedömningen av arbetsförmågan hänsyn tas till arbetsförmågan på hela arbets- marknaden, dvs. på såväl den reguljära arbetsmarknaden som i anställningar, vilka är tillgängliga endast för personer med funk- tionsnedsättningar. Med att den försäkrade i det närmaste saknar arbetsförmåga avses att han eller hon inte har en större arbets- förmåga än som motsvarar en åttondel av en hel arbetsförmåga. Med en arbetsförmåga som är av någon betydelse avses en arbets- förmåga som är större än en åttondels arbetsförmåga. I första stycket anges också som en förutsättning för rätt till sjuk- ersättning att den försäkrade var försäkrad vid försäkringsfallet. Har försäkringsfallet inträffat före ingången av det år då den försäkrade fyllde gäller emellertid enligt 9 kap. 7 § inte detta krav. Enligt andra stycket utges sjukersättning till unga tidigast det år då den försäkrade fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . Detta motsvarar den tid under vilken aktivitetsersättning enligt nuvarande bestämmelser längst kan utges. Enligt tredje stycket ska sjukersättning till unga alltid utges tills vidare. bestämmelse i 1 § andra stycket ersätts inte av någon motsvarande bestämmelse om rätt till sjukersättning till unga under tid för förlängd skolgång. Däremot införs en bestämmelse i studie- stödslagen (1999:1395) om rätt till förhöjt studiebidrag under tid för förlängd skolgång. Bestämmelserna i paragrafen har ändrats så att de enbart avser sjuk- ersättning. Att de inte ändrats på så sätt att de också gäller sjuk- ersättning till unga är en konsekvens av att denna förmån inte ska kunna utges som en partiell förmån. Övriga ändringar är enbart redaktionella. Ordet aktivitetsersättning har bytts ut mot sjukersättning till unga. ska enligt andra stycket, när det kan anses nödvändigt för bedömning av rätt till sjukersättning eller sjuk- ersättning till unga, undersöka om den försäkrade efter sådan åtgärd som avses i 3 kap. 7 b § eller 22 kap. helt eller delvis kan försörja sig själv genom arbete. Bestämmelsen i det nya tredje stycket slår fast att undersökningsplikt vid bedömningen av rätt till sjukersättning till unga gäller den försörjningsmässiga effekten av arbetsmarknadspolitiska insatser, oavsett om insatserna omfattas av samordnings- och tillsynsansvar enligt 22 kap. eller inte. För att det ska anses att någon delvis kan försörja sig själv är det, i den mening som avses i detta stycke, tillräckligt att personen har en arbetsförmåga som är större än en åttondel. Se kommentaren till 1 b §. Ordet aktivitetsersättning har bytts ut mot sjukersättning till unga. 5–7 §§ Paragraferna upphör att gälla och bestämmelserna däri har inte ersatts med några motsvarande bestämmelser som avser sjukersätt- ning till unga. Se vidare avsnitt 3.1.3. 1, 3–4 och 8–10 §§ Ordet aktivitetsersättning har, förutom i 9 § andra stycket, ersatts med sjukersättning till unga. Den ändring som gjorts i 9 § andra stycket innebär att bestäm- melsen enbart gäller sjukersättning. Att stycket inte ändrats på så sätt att det också gäller sjukersättning till unga är en konsekvens av att denna förmån inte ska kunna utges som en partiell förmån. 1, 9 och 11–12 §§ Aktivitetsersättning och hel aktivitetsersättning har ersatts med sjuk- ersättning till unga. Ändringen innebär att bestämmelsen enbart gäller sjukersättning. Att den inte ändrats på så sätt att den också gäller sjukersättning till unga beror på att denna förmån inte ska kunna utges som en partiell förmån. Ordet aktivitetsersättning har bytts ut mot sjukersättning till unga. Tredje stycket, som gäller förlängning av tidsbegränsad aktivitets- ersättning, har tagits bort. Att bestämmelsen i stycket inte ersatts av en motsvarande bestämmelse avseende sjukersättning till unga beror på att sjukersättning till unga alltid ska utges tills vidare. 2 och 4–5 §§ Ordet aktivitetsersättning har ersatts med sjukersättning till unga. I första och tredje styckena har ordet aktivitetsersättning ersatts med sjukersättning till unga. Bestämmelsen i andra stycket har ändrats så att den enbart gäller sjukersättning. Att den inte ändrats på så sätt att den också gäller sjukersättning till unga är en konsekvens av att denna förmån inte ska kunna utges som en partiell förmån och därför inte heller kunna ökas på sätt som avses i bestämmelsen. I andra stycket har också gjorts en följdändring med anledning av att det nuvarande tredje stycket i 1 § tagits bort. Enligt nuvarande lydelse av första stycket ska om arbetsförmågan väsentligt förbättras för en försäkrad som uppbär aktivitetsersätt- ning förmånen dras in eller minskas med hänsyn till förbättringen. Enligt den föreslagna lydelsen ska en väsentlig förbättring av arbetsförmågan hos den som uppbär sjukersättning till unga leda till att förmånen dras in. Att minskning inte ska kunna ske är en konsekvens av att sjukersättning till unga inte ska kunna utges som en partiell förmån. I första stycket finns också en presumtionsregel för när arbetsförmågan kan antas ha väsentligt förbättrats. Denna har anpassats till att gälla sjukersättning till unga. Andra och tredje styckena har tagits bort. Att bestämmelsen i andra stycket inte ersatts av en motsvarande bestämmelse avseende sjukersättning till unga är en följd av att sjukersättning till unga inte ska kunna vilandeförklaras. Att tredje stycket tagits bort beror på att bestämmelsen i 7 kap. 5 § om aktiviteter för den som uppbär aktivitetsersättning upphör att gälla och inte ersätts av några nya bestämmelser om aktiviteter för den som uppbär sjukersättning till unga. Ändringen innebär att bestämmelsen enbart gäller sjukersättning. Då det gäller sjukersättning till unga har den möjlighet till indragning som finns i 7 §, kombinerad med den möjlighet som finns i 20 kap. 10 a §, att i vissa fall upphäva ett beslut som från början blivit felaktigt ansetts vara tillräcklig för att förhindra att förmånen utgår till den som inte bör ha rätt till denna. Bestämmelserna i fråga om anmälningsskyldighet för den som uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning har anpassats till att gälla den som uppbär sjukersättning eller sjukersättning till unga. 9–10 §§ Ordet aktivitetsersättning har ersatts med sjukersättning till unga. Ändringarna innebär att bestämmelserna om vilandeförklaring enbart gäller sjukersättning. Bestämmelserna har inte ansetts behövliga då den gäller sjukersättning till unga. Ändringen innebär att bestämmelsen om att den försäkrade får för- värvsarbeta med bibehållen ersättning enbart gäller sjukersättning. Bestämmelsen har inte ansetts behövlig då det gäller sjukersättning till unga. 16–18 §§ Ändringarna är följdändringar till ändringarna i 14 §. 20–21 §§ Ordet aktivitetsersättning har bytts ut mot sjukersättning till unga. Ordet aktivitetsersättning har bytts ut mot sjukersättning till unga. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Ändringen innebär att rätt till förlängt barnbidrag upphör för elever i gymnasiesärskolan. Ändringen är en följd av att en sådan elev, genom ändringar i studiestödsförordningen (2000:655), i likhet med andra gymnasieelever, får rätt till studiehjälp och studiemedel enligt studie- stödslagen (1999:1395). 9.3Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Tillägget i andra stycket är en följd av införandet av den nya bestäm- melsen i 13 § femte stycket om att studielån i vissa fall inte får lämnas. Den nya bestämmelsen i paragrafens nya tredje stycke innebär att de ungdomar som har ett funktionshinder, som medför att deras grundläggande skolgång förlängs, får studiemedel med ett högre bidragsbelopp än andra ungdomar i motsvarande ålder kan få. det år då den studerande fyller får studeranden rätt till ett sådant högre bidragsbelopp som annars endast lämnas till studerande som fyllt . Med avslutad skolgång avses att den studerande fått ett slut- betyg från gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Att skolgången blir förlängd på grund av ett funktionshinder innebär inte något krav på att studietiden behöver vara längre än normalt. Kravet innebär endast att skolgången utsträcks längre i tiden än för andra ungdomar. Orsaken till detta kan, förutom en förlängning av studietiden, t.ex. vara en uppskjuten skolgång eller ett avbrott i studierna. Bestämmelsen innebär inte någon förlängning av den tid för vilken studiemedel längst får lämnas. För att bestämmelsen ska vara tillämplig finns det inte något krav på att funktionshindret ska bestå för aktuella studier. Även ett funktionshinder som har upphört kan ha lett till att skolgången utsträcks i tiden.