sou · GXB310 · 2009-02-03 00:00:00 — Därför behöver man analysera förekomsten och omfattningen av eventuella brister i fråga om kunskapsförsörjning, ansvarsfördelningen mellan olika statliga myndigheter, översiktsplaneringens roll i processen, tillämpningen av riksintressebestämmelserna vid olika rättsverkande beslut och översiktsplanens funktion som beslutsunderlag i detta samman- hang. Vidare behöver man analysera om de ändamål som enligt 3 kap. kan ligga till grund för att anse att ett område är av riksintresse speglar gällande samhällsbehov utifrån ett nationellt perspektiv. Det är viktigt att bestämmelserna och deras tillämpning säkerställer att områden som kan vara av särskilt stort intresse för ändamål av nationell betydelse identifieras och skyddas. är det viktigt att inte för många eller för omfattande områden anges eftersom det skulle kunna riskera att urholka begreppet riks- intresse. I detta sammanhang bör man överväga om det finns andra resurser och värden än de som anges i 3 kap. som bör läggas till grund för att betrakta ett område som ett område av riksintresse. Vid övervägandena om att lägga nya resurser och värden till grund för riksintresseområden bör även utredas vilka kriterier som ska gälla vid identifieringen av sådana områden. 1.analysera det nuvarande systemet för att utse och hantera områden av riksintresse enligt 3 kap. och hushållnings- förordningen och förutsättningarna för att beakta områden av riksintresse vid planering och i beslutsprocesser samt vid behov föreslå ändringar, 2.analysera om de ändamål som enligt 3 kap. kan ligga till grund för att ange att ett område är av riksintresse speglar gällande samhällsbehov och i detta sammanhang överväga om det finns andra resurser och värden som borde läggas till grund för att peka ut områden av riksintresse och i så fall kriterier för detta, och 3.särskilt överväga om 3 kap. 10 § har en ändamålsenlig utformning. Inom EG-rätten finns två direktiv med bestämmelser om bedömning av miljöpåverkan. Det är dels rådets direktiv /337/EG av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (MKB-direktivet), dels och rådets direktiv /42/EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (SEA-direktivet). MKB-direktivet genomförs i huvudsak med bestämmelserna i 6 kap. och förordningen (1998:905) om miljökonse- kvensbeskrivningar (MKB-förordningen). Bestämmelserna bygger på en indelning av projekten i olika slag av verksamhetstyper som bedöms enligt olika bestämmelser inom såväl som andra författningar. Utformningen av de svenska bestämmelserna har i huvudsak byggt på principen att en omfattande miljökonsekvensbeskrivning, motsvarande kraven i MKB-direktivet, ska krävas för alla tillståndspliktiga verksamheter oavsett om verksamheterna är angivna i MKB-direktivet eller inte. Vilka verksamheter som är tillståndspliktiga framgår av bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. har den bilagan ändrats på så sätt att vissa verksamheter som kräver tillstånd i stället ska kunna anmälas. Dessutom har det i 11 kap. 9 a § och i förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. införts en möjlighet att anmäla vissa typer av vattenverksamheter. SEA-direktivet genomförs med bestämmelser framför allt i 6 kap. och PBL. Bestämmelserna i avser miljöbedömningar och miljökonsekvensbeskrivningar av översiktsplaner och vissa detaljplaner. I uppdraget till ingick bl.a. att föreslå olika möjligheter att effektivisera miljöprövningen med den nuvarande prövningsorganisationen, exempelvis genom att förenkla förfarandet med miljökonsekvensbeskrivningar (tilläggsdirektiv dir. 2003:61). Till följd av delbetänkandet En effektivare miljöprövning (SOU 2003:124) och regeringens proposition En effektivare miljöprövning (prop. 2004/05:129) har bestämmel- serna ändrats (bet. 2004/05:MJU15, rskr. 2004/05:312). Bestämmelserna blev bl.a. tydligare i frågan om när en miljökonsekvensbeskrivning krävs. I slutbetänkande ; miljökvalitetsnormer, miljöorganisa- tionerna i miljöprocessen och avgifter (SOU 2005:59) konstaterade kommittén att ytterligare utredningsarbete behövs för att skapa ett samordnat system för miljökonsekvens- bedömningar för att effektivisera prövningen. Även remiss- instanserna var positiva till att förutsättningarna för ett samordnat system för miljökonsekvensbedömningar utreds vidare. Myndigheter, intresseorganisationer och verksamhetsutövare har i samband med regeringens regelförenklingsarbete kommit med förslag om att begränsa det obligatoriska kravet på miljökonse- kvensbeskrivningar i MKB-förordningen till de verksamheter som anges i MBK-direktivets bilaga 1 och att för övriga verksamheter ska göra en bedömning från fall till fall. Regeringen konstaterar att det finns ett behov av att dels generellt utreda förutsättningarna för krav på miljökonsekvens- beskrivningar i 6 kap. med tillhörande författningar, dels bättre samordna de olika bestämmelserna om miljö- konsekvensbedömningar för projekt, planer och program. De nya bestämmelserna om anmälningsplikt i stället för tillståndsplikt för vissa verksamheter gör också att bestämmelserna om krav på miljökonsekvensbeskrivningar för olika verksamheter behöver ses över. Man behöver också undersöka om det i de berörda författningarna går att förenkla den använda terminologin genom att förtydliga innebörden av och förhållandet mellan olika termer som exempelvis miljökonsekvensbedömning, miljökonsekvens- beskrivning, miljöbedömning och miljöprövning, bl.a. i förhållande till EG-rättens krav. Det bör också tydliggöras att konsekvenserna för hälsa ska ingå i miljökonsekvensbeskrivningarna. Utredaren ska undersöka möjligheterna att samordna och förenkla bestämmelserna om miljökonsekvensbedömningar och miljökonse- kvensbeskrivningar i , PBL och andra författningar, och i detta sammanhang 1.föreslå bestämmelser som tydliggör för vilka verksamheter det ska krävas sådana miljökonsekvensbeskrivningar som avses i MKB-direktivet, 2.föreslå bestämmelser som tydliggör vilka krav på miljö- konsekvensbeskrivning som ska ställas på övriga tillståndspliktiga verksamheter, och 3.undersöka möjligheterna att förenkla den aktuella termino- login genom att förtydliga innebörden av och förhållandet mellan olika använda termer. Inriktningen på utredarens arbete ska vara att samordna bestämmelserna och kraven så långt det är möjligt. I en ny reglering måste det också tydligt framgå hur miljöbedömningar av planer och program enligt och PBL förhåller sig till miljökonsekvensbeskrivningar av projekt. Det övergripande syftet ska vara att få ett tydligt, enkelt och effektivt regelverk där de krav på miljökonsekvensbeskrivning som anges i MKB-direktivet så långt som möjligt förbehålls sådana verksamheter som enligt direktivet ska omfattas av kraven. Av bestämmelserna bör på ett tydligt sätt framgå vad som i frågan om bedömningar och beskrivningar av konsekvenserna för miljön ska gälla för andra tillstånds- eller anmälningspliktiga verksamheter. På miljöområdet är utgångspunkten att regelverket ska vara utformat på ett sätt som medför att hälso- och miljöskyddskraven beaktas som möjligheterna till demokratisk insyn och inflytande inte åsidosätts. Med hänsyn till angelägna samhälls- intressen och berörda enskilda intressen är det viktigt att regelverket är enkelt och tydligt för att underlätta tillämpningen, effektivisera beslutsprocesserna och hålla handläggningstiderna så korta som möjligt. Utöver de frågor som tidigare presenterats i dessa tilläggs- direktiv har det, i samband med regeringens regelförenklingsarbete, kommit fram att det behövs dels en ökad samordning av bestämmelser om samråd i med bestämmelser om samråd i andra författningar, dels en tidsmässig samordning av olika beslut vid prövningen av en tillståndspliktig verksamhet. Genom propositionen En effektivare miljöprövning har bl.a. bestämmelserna om samråd förenklats i 6 kap. . De nya bestämmelserna trädde i kraft . Enligt inkomna syn- punkter fungerar tillämpningen av dessa bestämmelser inte alltid som det är avsett, bl.a. har flera företag framfört att berörda myndigheter inte alltid respekterar verksamhetsutövarens behov av ett samråd tidigt i processen. har föreslagit att prövningsförfarandet enligt PBL samordnas med prövningsförfarandet enligt , bl.a. genom att lagstiftningen ska ge förutsättningar för enskilda att få samordnade besked vid prövning av åtgärder som kräver lov enligt PBL och prövning enligt . Som angetts i avsnittet om vindkraft behöver detta förslag utredas närmare och samordnas med förslag till motsvarande bestämmelser i och annan berörd lagstiftning. Utredaren ska, utöver det som angetts i tidigare avsnitt, 1.utreda möjligheterna att samordna och effektivisera handläggningen inom och mellan myndigheter av ärenden som innebär prövning av verksamheter både enligt och annan lagstiftning, 2.utreda möjligheterna att samordna och förenkla bestämmelser om samråd i och annan lagstiftning som rör samma verksamhet, och 3.utreda behovet av och möjligheten till tidsmässig samordning av beslut enligt och andra författningar när besluten rör samma verksamhet. Vid översynen bör utredaren beakta erfarenheter från andra länder, t.ex. och . Utredaren ska föreslå de författningsändringar som behövs. Arbetet ska ske i enlighet med fastställda mål och strategier på De olika rapporter och andra dokument som nämns i dessa direktiv ska beaktas. Utredaren ska samråda med Byggprocess- utredningen (M 2007:06), , , Naturvårds- verket, , och andra berörda myndigheter samt föra en dialog med relevanta intresseorganisa- tioner och andra samhällsaktörer. Utredaren ska beakta de förslag om att effektivisera miljöprövningen som hör samman med uppdraget och som lämnas till utredaren inom ramen för regeringens regelförenklingsarbete. Utredaren ska, när det gäller redovisning av förslagens konse- kvenser för små företag, samråda med . Utredaren ska särskilt beakta de administrativa kostnaderna för näringslivet och utforma sina förslag så att kostnaderna hålls så låga som möjligt. Vid beräkningar av företagens administrativa kostnader till följd av föreslagna ändringar ska utredaren samråda med Verket för näringslivsutveckling () och så långt som möjligt använda Nuteks databas . Kostnader och andra konsekvenser Utredaren ska redovisa de samhällsekonomiska och andra konsekvenser som förslagen medför. Det som sägs om kostnader och andra konsekvenser i de tidigare beslutade direktiven (dir. 2007:94) gäller även fortsättningsvis. Tidpunkter för redovisning, m.m. Uppdraget i dessa tilläggsdirektiv Ett delbetänkande, utredningens tredje delbetänkande, med förslag i delfrågan om vindkraft ska redovisas . Tilläggsuppdraget i övrigt ska redovisas senast den 31 decem- ber 2008. Uppdraget i de tidigare beslutade direktiven Den nya instansordning för PBL-ärenden som avses med uppdraget förutsätter att man i den fortsatta beredningen hanterar de frågor som behandlas i första delbetänkandet i ett sammanhang med vissa av de organisatoriska och processuella frågor som behandlas i det andra delbetänkandet. Detta bl.a. för att undvika risken att först behöva flytta och bygga upp resurser inom den nuvarande domstolsorganisationen för att därefter åter flytta och bygga upp resurser i en ny domstolsorganisation. Det är också angeläget att den nya instansordningen för miljöbalks- och PBL-ärenden redan från början följer de processuella regler som är mest lämpade för domstolarnas hantering. Mål och ärenden i de allmänna domstolarna bör handläggas enligt processuella regler som är avsedda och anpassade för de allmänna domstolarna. En ordning där allmänna domstolar följer processuella regler som är anpassade för förvaltnings- domstolar bör fortsätta att gälla endast om det finns mycket starka skäl för det. Den frågan ska belysas i det andra delbetänkandet. För en ändamålsenlig fortsatt beredning av reformen med en ny instansordning för PBL-ärenden och för att inte försena den reformen, bör redovisningen av det andra delbetänkandet avgränsas och tidigareläggas. Därför ska andra delbetänkandet redovisas och avgränsas till att innehålla de överväganden och förslag som avser antalet miljödomstolar och deras lokalisering, domkretsindelningen för miljödomstolarna, och handläggningsregler för de mål och ärenden som miljödomstolarna ska pröva. Vid bedömningen av miljödomstolarnas lokalisering och domkretsindelning ska frågan om lokalisering av framtida prövningsmyndigheter för A- och vattenverksamheter beaktas. De frågor i övrigt som enligt de tidigare beslutade direktiven skulle ha redovisats i det andra delbetänkandet ska i stället redovisas . (M 2007:04) Ytterligare en utredare tillkallas och tidpunkterna för redovisning ändras Med stöd av regeringens bemyndigande beslutade ansvarigt statsråd att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå de organisations- och författningsändringar som behövs för en ny instansordning för vissa mål och ärenden enligt och (1987:10) och för ett samordnat dömande vid miljödomstolarna och fastighets- domstolarna (dir. 2007:94). Utredningen har tagit namnet (M 2007:04). Genom tilläggsdirektiv har utredningsuppdraget blivit mycket omfattande. förstärks utredningen med ytterligare en utredare. Tid- punkterna för redovisning ändras. I de tilläggsdirektiv regeringen beslutade (dir. 2007:184) fick utredningen i uppdrag att utreda behovet av författningsändringar i fråga om -förnybar energi (vindkraft och vattenkraft), -riksintressen enligt 3 kap. , -miljökonsekvensbeskrivningar, och -samordning och samråd i prövningsförfarandet. Utredningen fick också i uppdrag att vid behov föreslå nödvändiga författningsändringar i , och andra berörda författningar och därutöver ta upp och föreslå de ändringar som har nära samband med uppdraget. överlämnade utredningen delbetänkan- det En ny instansordning för mål enligt (SOU 2007:111) och överlämnades det andra delbetänkandet Miljödomstolarna; domkretsar, lokalisering och handläggningstider (SOU 2008:31). avser utredningen att överlämna ett tredje delbetänkande om vindkraft inom det uppdrag som avser förnybar energi. De frågor i direktiven som återstår att utreda ska redovisas . Arbetsformer för utredningens fortsatta arbete Det övergripande syftet med utredningsuppdraget är att åstad- komma en effektiv miljöprövning, dvs. att göra prövningen snabbare och enklare utan att åsidosätta rättssäkerhet och hälso- och miljöskyddskraven. En av utgångspunkterna är att bestämmel- serna och kraven ska vara enkla, tydliga, samordnade och ända- målsenliga. Av de frågor som kvarstår att utreda kräver flera ett omfattande utredningsarbete. Frågorna bör behandlas inom en och samma utredning så att den kunskap som byggts upp i utrednings- sekretariatet effektivt kan tas tillvara. Med hänsyn till utredningens omfattning och den korta tiden bör utredningen därför förstärkas med ytterligare en utredare. På så sätt kan utredningen få rimliga förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag. De frågor som enligt tidigare lämnade direktiv kvarstår att redovisa är dels de organisations- och författningsändringar som behövs för en ändrad instansordning för vissa mål och ärenden enligt miljö- balken och för en samordning av miljödomstolarna och fastighets- domstolarna, dels behovet av författningsändringar i fråga om förnybar energi (vattenkraft), vattenverksamheter, riksintressen enligt 3 kap. , miljökonsekvensbeskrivningar och sam- ordning och samråd i prövningsförfarandet. Uppdraget fördelas på utredarna enligt följande. Den ursprunglige utredaren ska genomföra och redovisa utredningsuppdraget i de delar som avser de organisations- och författningsändringar som behövs för en ny instansordning för vissa mål- och ärenden enligt och för ett samordnat dömande vid miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna, riks- intressen enligt 3 kap. och miljökonsekvensbeskriv- ningar. Den nya utredaren ska genomföra och redovisa utrednings- uppdraget i de delar som avser förnybar energi (vattenkraft) och vattenverksamheter. I den del som uppdraget avser samordning och samråd i pröv- ningsförfarandet ska var och en av utredarna redovisa sina slutsatser och förslag. Utredarna ska samråda med varandra. Ett delbetänkande med förslag i delfrågan om de organisations- och författningsändringar som behövs för en ny instansordning för vissa mål- och ärenden enligt och för ett samordnat dömande vid miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Målstatistik miljömålen åren 2005–2007 1IB – ingående balans 2Ink – inkommande mål 3Avg – avgjorda mål 4UB – utgående balans 5 tog MöD ställning i 300 mål där pt krävs och meddelade pt i 63 mål, motsvarande siffror för är 338 mål och 92 mål samt för 345 mål och 72 pt beviljade. 2 Målstatistik fastighetsmålen åren 2005–2007 6 I kategorin Ö-mål ingår överklagade beslut i B-mål och T-mål samt extraordinära prövningar Mål enl. 16 kap. Mål enl. 16 kap. Mål enl. 16 kap. Mål enl. 16 kap. Mål enl. 16 kap. Mål enl. 16 kap. Mål enl. 16 kap. Mål enl. 16 kap. Mål enl. 16 kap. 3 Målstatistik PBL-målen åren 2005–2007 7Kategorin T-mål är överklagade tvistemål där det finns en överklagad dom 8Kategorin Ö-mål innehåller fastighetsmål där det finns ett överklagat beslut samt extraordinära prövningar SOU 2009:10 Bilaga 4 Tabell 3.4 Regeringsrätten – mål om rättsprövning Tabell 3.5 Regeringen – rättsverkande planer (detaljplaner, områdesbestämmelser och fastighetsplaner) Antal ärenden avseende B-verksamheter hos miljöprövningsdelegationerna åren 2004–2007 4Antal avgjorda ärenden. 6Antal överklagade ärenden. 7Antal avgjorda ärenden. 8Antal ändrade överklaganden. 10Antal ej avgjorda ärende . Bilaga 5 SOU 2009:10 4Antal avgjorda ärenden. 6Antal överklagade ärenden. 7Antal avgjorda ärenden. 8Antal ändrade överklaganden. 10Antal ej avgjorda ärenden . SOU 2009:10 Bilaga 5 4Antal avgjorda ärenden. 6Antal överklagade ärenden. 7Antal avgjorda ärenden. 8Antal ändrade överklaganden. 10Antal ej avgjorda ärenden (obs! Bilaga 5 SOU 2009:10 4Antal avgjorda ärenden. 6Antal överklagade ärenden. 7Antal avgjorda ärenden. 8Antal ändrade överklaganden. 10Antal ej avgjorda ärenden . Kostnads- och tidredovisning för miljöprövningsdelegationerna åren 2006–2007 (total åa) 717 000 (1,00) 567 000 (1,00) 1 703 000 (3,25) 56 000 (0,15) 4 586 500 (5,40) 89 639 (0,25) 64 664 (0,23) 672 999 (1,60) 1 149 949 (2,08) 225 000 (0,75) 112 000 (1,00) 600 000 (1,10) 3 000 (0,00) 1 359 600 (2,85) 234 215 (0,22) 625 426 (0,65) 1 818 486 (2,48) 185 397 (0,33) 3 861 558 (3,68) 107 956 (0,15) 202 097 (0,34) 1 308 433 (2,90) 43 962 (0,10) 2 410 550 (3,49) 54 470 (0,08) 45 190 (0,06) 1 450 060 (2,04) 13 010 (0,02) 2 264 820 (2,20) 171 199 (0,24) 243 416 (0,39) 849 730 (1,77) 104 561 (0,19) 1 889 090 (2,59) 270 000 (0,31) 115 200 (0,22) 622 750 (1,33) 22 500 (0,05) 1 494 152 (1,91) 157 000 (0,19) 121 000 (0,20) 1 090 000 (2,12) 141 000(0,34) 2 173 710 (2,85) 628 887 (1,01) 812 046 (0,94) 2 386 988 (4,88) 273 920 (0,73) 5 701 559 (7,56) 64 240 (0,10) 151 788 (0,20) 1 252 101 (2,56) 2 178 703 (2,86) 839 504 (1,20) 579 108 (1,00) 3 037 171 (5,60) 153 680 (0,40) 7 093 963 (8,20) 27 000 (0,10) 85 000 (0,10) 755 000 (1,50) 28 000 (0,10) 1 235 000 (1,80) 242 659 (0,37) 358 775 (0,66) 895 869 (1,84) 9 284 (0,02) 2 094 155 (2,89) 60 850 (0,10) 80 639 (0,15) 657 441 (1,35) 13 361 (0,05) 1 123 041 (1,65) 156 000 (0,27) 200 000 (0,40) 584 000 (1,21) 42 000 (0,11) 1 408 000 (1,99) 42 500 (0,10) 75 000 (0,25) 740 000 (1,50) 17 500 (0,05) 1 207 500 (1,90) 169 000 (0,20) 232 000 (0,40) 1 229 000 (2,40) 49 000 (0,10) 2 334 000 (3,10) 17 570 (0,02) 99 919 (0,21) 301 204 (0,67) 5 215 (0,01) 555 318 (0,91) 45 000 (0,05) 680 000 (1,33) 1 195 000 (2,75) 2 718 000 (4,13) 116 000 (0,15) 231 000 (0,31) 1 077 000 (2,30) 45 000 (0,11) 2 024 360 (2,87) (total åa) (6,86) (10,04) (47,15) (2,86) (66,91) 1 Ingen uppgift. (total åa) 728 000 (1,00) 603 000 (1,00) 2 290 000 (4,00) 67 000 (0,15) 5 347 600 (6,15) 137 713 (0,38) 98 848 (0,33) 1 054 017 (2,47) 1 793 903 (3,18) 240 000 (0,75) 82 500 (1,00) 600 000 (1,10) 4 500 (0,00) 1 292 750 (2,85) 328 012 (0,31) 563 254 (0,59) 1 791 765 (2,60) 190 274 (0,34) 3 866 175 (3,84) 119 573 (0,17) 175 218 (0,28) 1 149 431 (2,50) 43 962 (0,10) 2 157 867 (3,05) 58 640 (0,08) 52 400 (0,07) 1 450 280 (1,98) 15 280 (0,02) 2 220 570 (2,15) 159 360 (0,21) 261 852 (0,44) 1 288 970 (2,83) 2 325 848 (3,48) 270 000 (0,31) 115 200 (0,22) 622 750 (1,33) 22 500 (0,05) 1 494 152 (1,91) 165 000 (0,18) 176 000 (0,29) 1 427 000 (2,70) 202 000 (0,46) 2 741 182 (3,63) 634 740 (1,00) 456 023 (0,88) 2 698 706 (5,33) 273 920 (0,73) 5 648 111 (7,94) 201 708 (0,26) 166 982 (0,23) 1 528 624 (3,18) 2 796 641 (3,67) 867 672 (1,20) 599 792 (1,00) 3 028 586 (5,40) 129 078 (0,30) 7 265 776 (7,90) 51 000 (0,10) 78 000 (0,10) 783 000 (1,50) 43 000 (0,10) 1 338 000 (1,80) 242 659 (0,38) 358 774 (0,67) 895 870 (1,84) 9 284 (0,03) 2 094 156 (2,92) 60 850 (0,10) 80 640 (0,15) 657 442 (1,35) 13 361 (0,05) 1 123 043 (1,65) 108 000 (0,15) 254 000 (0,49) 797 000 (1,66) 9 000 (0,02) 1 640 000 (2,32) 42 500 (0,10) 75 000 (0,25) 740 000 (1,50) 17 500 (0,05) 1 207 500 (1,90) 191 000 (0,25) 198 000 (0,30) 902 000 (1,80) 80 000 (0,20) 1 892 000 (2,55) 189 448 (0,08) 169 014 (0,30) 432 820 (0,92) 4 719 (0,00) 1 042 761 (1,30) 66 000 (0,07) 747 000 (1,40) 886 000 (1,97) 35 000 (0,09) 2 563 000 (3,53) 111 000 (0,14) 194 000 (0,28) 1 324 000 (2,60) 45 000 (0,11) 2 293 020 (3,13) (total åa) (7,22) (10,27) (50,56) (2,80) (70,85) 1 Ingen uppgift. Miljödomstol (MD) Fastighetsdomstol (FD) Miljödomstol (MD) Fastighetsdomstol (FD) 1.Inkomna mål i genomsnitt hos miljödomstolarna1 –2007. Siffrorna utvisar det totala antalet inkomna mål, dvs. miljömål i första instans, överklagade mål och miljöärenden. 2.Beräknat antal mål som flyttas från miljödomstolarna till Koncessionsnämnderna. 3.Beräknat antal överklagade mål om A-verksamheter och vattenverksamheter från Koncessionsnämnderna till miljödom- stolarna efter det att en nedflyttning (kolumn 2) skett. Antalet överklagade mål är beräknat på ett genomsnitt av inkomna mål i för åren 2005–2007 (81 mål) som sedan fördelats proportionellt på respektive miljödomstol. har tilldelats (23 mål) av de överklagade målen, (16 mål), Vänerborg (20 mål), (10 mål) och (12 mål). I tabellen har inte hänsyn tagits till den förändring som utredningens förslag i SOU 2008:31 avseende miljödomstolarnas domkretsar medför. Förändringen medför att miljödomstolen i får ett något mindre antal överklagade mål och miljödomstolarna i och får en motsvarande ökning. 1 Statistiken är inhämtad från DV för respektive miljödomstol för åren 2005–2007. 4.Inkomna mål i genomsnitt hos fastighetsdomstolarna –2007.2 I beräkningen har avdrag gjorts för arrendemål och mål om enligt samfällighetslagen som enligt utred- ningens förslag flyttas till tingsrätterna. 5.Inkomna PBL-mål i genomsnitt hos länsrätterna –20073 som förs till respektive miljödomstol. I tabellen har viss justering gjorts med hänsyn till att förslaget i SOU 2008:31 medför att de PBL-mål som härrör från förs från miljödomstolen vid till miljödomstolen vid och på motsvarande sätt de mål som härrör från förs från miljödomstolen vid till miljödomstolen vid . 6.Inkomna ärenden i genomsnitt hos regeringen – 20074 avseende rättsverkande planer (detaljplan, områdes- bestämmelser och fastighetsplaner). 7.Det totalt beräknade antalet inkomna mål till respektive miljödomstol. Utgångspunkten för denna beräkning är att samt- liga ansökningsmål avseende A-verksamheter och vattenverk- samheter (kolumn 2) flyttas från miljödomstolarna och att av dessa mål överklagas från Koncessions- nämnderna (kolumn 3). Vidare tillkommer fastighetsmål från fastighetsdomstolar som är belägna inom den egna miljödom- stolens domsområde (kolumn 4), PBL-mål (kolumn 5) samt de ärenden från regeringen som förs till miljödomstolen. 8.Total ökning av antal mål till miljödomstolarna.