sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — stycket 1 har rätt till särskild sjukpenning, om han sjukpenning, om han eller hon än har ådragit sig sjuk- lagen (1994:1809) om totalför- dom som efter skyddstidens slut svarsplikt som är längre än 60 sätter ned hans förmåga att dagar eller under militär utbild- skaffa sig inkomst genom arbete ning inom Försvarsmakten enligt med minst en fjärdedel. de grunder som fastställs av gäller även vid sjukdom som har regeringen bestämmer, har ådra- git sig sjukdom som efter hans eller hennes förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst en fjärdedel. gäller även vid sjukdom som har Särskild sjukpenning beräknas på ersättningsunderlag som upp- går till belopp som motsvarar fyra gånger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring för tid , prisbasbeloppet för tid och fem gånger prisbasbeloppet för tid från och med . Hel särskild sjukpenning utgör för dag av ersätt- ningsunderlaget, delat med 365. Om den som har rätt till särskild sjukpenning har rätt till annan ersättning enligt denna lag, sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller sjukpenning enligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring, utges den särskilda sjukpen- ningen endast i den mån den är högre. För den period sjukpenning har beräknats med tillämpning av 3 kap. 10–10 b §§ lagen om all- män försäkring utges den särskilda sjukpenningen endast i den mån den är högre för sådan period. 4 Senaste lydelse2002:27. Den som avses i 1 § första Den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats stycket 1 och som har skadats plikt eller under militär utbild- kostnader för läkarvård, sjuk- ning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av vård inräknas nödvändiga kost- nader för resor. ersättning för nödvändiga kost- nader för läkarvård, sjuk- vård inräknas nödvändiga kost- nader för resor. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse (2002:279). Om skadan har ådragits under ledighet eller annan fritid vid vistelse utanför förlägg- ningsplats eller annan plats där verksamheten i fråga bedrivs, och skadan inte har orsakats av olycksfall vid färd till eller från nämnda plats då färden föran- leddes av och stod i nära sam- band med verksamheten, utges ersättning endast till den som fullgör grundutbildning eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt samt till rekryt som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av reger- ingen eller den myndighet reger- ingen bestämmer och som har skadats under tjänstgöringen. 4Förslag till ändring i lagen (1977:266) om statligt ersättning vid ideell skada Härigenom föreskrivs det att 1 § lagen (1977:266) om statligt ersättning vid ideell skada ska ha följande lydelse. Den som ådrar sig skada som omfattas av lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd har rätt till ersättning av staten enligt denna lag. Om skadan har ådragits under ledighet eller annan fritid vid vistelse utanför förlägg- ningsplats eller annan plats där verksamheten i fråga bedrivs, och skadan inte har orsakats av olycksfall vid färd till eller från nämnda plats då färden föran- leddes av och stod i nära sam- band med verksamheten, utges ersättning endast till den som fullgör grundutbildning eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt och som har skadats under tjänstgöringen. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2002:280. lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs det att 1 § lagen (1994:1811) om disci- plinansvar inom totalförsvaret, m.m. ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för 1. totalförsvarspliktiga då de är skyldiga att full- göra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt, 2. dem som genomgår utbildning för att få militär anställning i Försvarsmakten, 3.hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, 4.dem som genom krigsfrivilligavtal eller annat avtal åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i Försvarsmaktens krigsorga- nisation, då de är tjänstgöringsskyldiga, 5.dem som tjänstgör utomlands i utlandsstyrkan inom För- svarsmakten. Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2003:171. lag om ändring i lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. Härigenom föreskrivs det att 1 § lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 9 kap. Bestämmelserna i 9 kap. lagen (1994:1809) om totalför- lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt skall gälla även med svarsplikt ska gälla även med avseende på tjänstgöring som avseende på tjänstgöring som 1.åt det allmänna på grund av skyldighet i annan lag än lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 3.vid en krigsorganisation inom totalförsvaret på grund av fri- villigt åtagande, 4. i Försvarsmakten för att i Försvarsmakten för att tillgodose särskilda behov av personal för beredskapsändamål, i utlandsstyrkan i För- 5. i utlandsstyrkan i För- inom Försvarsmakten som rekryt enligt de grunder som fastställs av Denna lag träder i kraft . 2. varit hindrad att arbeta på grund av tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt,3. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskilt anställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller4. varit hindrad att arbeta på grund av militär utbildning inom Försvarsmakten som rekryt enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.Tid som enligt 13 a § har jämställts med förvärvsarbete ska dock räknas in i ramtiden. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs det att 17 § lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring ska ha följande lydelse. När ramtid skall bestämmas När ramtid ska bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid enligt 12 § räknas inte heller tid 1. fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. varit hindrad att arbeta på grund av tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt, eller 3. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskilt anställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. Tid som enligt 13 a § har jämställts med förvärvsarbete skall dock räknas in i ramtiden . Denna lag träder i kraft . 8 Senaste lydelse 2007:393. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att det i 11 kap. 25 a § ska införas som ny paragraf med följande lydelse. Ersättningar och naturaför- måner som utgår till rekryt som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska inte tas upp. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 15 § diskrimineringslagen (2008:567) ska ha följande lydelse. vid mönstring, antagningspröv- ning eller annan utredning om utredning om personliga för- lagen (1994:1809) om totalför- plikt samt vid inskrivning för för och under fullgörande av och under fullgörande av värn- värnplikt eller civilplikt. plikt eller civilplikt. Förbudet gäller dock inte diskriminering som har samband med Förbudet hindrar inte heller Förbudet hindrar inte heller tillämpning av bestämmelser om tillämpning av bestämmelser om 1. mönstrings- och tjänstgö- ringsskyldighet endast för män, skyldighet endast för män, eller eller att en totalförsvarspliktig att en totalförsvarspliktig inte inte ska kallas till mönstring ska kallas till mönstring eller eller inkallas till värnplikt eller inkallas till värnplikt eller civil- civilplikt om han eller hon hän- plikt om han eller hon hänvisar visar till sin anslutning till visst till sin anslutning till visst reli- religiöst samfund, eller 2. möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt i lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grund- Denna lag träder i kraft . lag om upphävande av lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning Härigenom föreskrivs att lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundut- bildning ska upphöra att gälla vid utgången av . Denna lag träder i kraft . förordning (2010:xx) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten 1 § I denna förordning finns bestämmelser om grundläggande militär utbildning och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten, samt om förmåner och villkor för dem som är antagna till eller genomgår sådan utbildning. 2 § I denna förordning avses med: -grundläggande militär utbildning: en allmän militär grundutbild- ning inom Försvarsmakten. -kompletterande militär utbildning: militär utbildning inom För- svarsmakten vilken genomförs som komplement till grund- läggande militär utbildning och genomförs enligt bestämmel- serna i denna förordning. -rekryt: den som har antagits till eller genomgår utbildning enligt denna förordning. Antagning till och skiljande från utbildning 3 § Försvarsmakten beslutar efter ansökan om antagning till grundläggande militär utbildning. Samtliga beslut om antagning till grundläggande militär utbildning ska fattas vid samma enhet inom Försvarsmakten. 4 § För att bli antagen till grundläggande militär utbildning krävs att en sökande är svensk medborgare och har fyllt . Försvarsmakten får meddela föreskrifter om de ytterligare krav som ställs upp för antagning till grundläggande militär utbildning. 5 § Från grundläggande militär utbildning får den skiljas som 1.själv ansöker om det, 2.visar sig olämplig för fortsatt utbildning, eller 3.är frånvarande från utbildningen i sådan omfattning att han eller hon inte kan tillgodogöra sig den. 6 § Den grundläggande militära utbildningen ska ge grundläggande militära färdigheter samt kunskaper om det svenska försvaret och dess syfte. Försvarsmakten får meddela föreskrifter om innehållet i den grundläggande militära utbildningen. Ordnings- och bevakningsuppgifter får endast innefattas i utbildningen om det är nödvändigt för att utbildningsmålen ska uppnås. 7 § Den grundläggande militära utbildningen ska för varje rekryt lägst omfatta och får som mest omfatta 90 utbild- ningsdagar. 8 § En person ska efter genomförd grundläggande militär utbild- ning godkännas eller inte godkännas. Försvarsmakten får meddela föreskrifter om vilka krav som ställs upp för att godkännas från grundläggande militär utbildning. 9 § Försvarsmakten beslutar om antagning till kompletterande militär utbildning. För antagning till och avskiljande från kom- pletterande militär utbildning gäller i övrigt vad som anges i 4 och 5 §§. 10 § Försvarsmakten får utge föreskrifter om innehållet i kom- pletterande militär utbildning. 11 § Kompletterande militär utbildning får för varje rekryt som mest omfatta . 12 § Den som genomgår utbildning enligt denna förordning har rätt till ersättning. Försvarsmakten får utfärda föreskrifter om ersättningens storlek. 13 § Den som genomgår utbildning enligt denna förordning har rätt till fri hälso- och sjukvård, fri tandvård, begravningshjälp, familjebidrag samt försäkringsskydd enligt vad som 5–9 och 10 kap. förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvars- pliktiga, gäller för den som genomgår grundutbildning som är längre än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. 14 § För den som genomgår utbildning enligt denna förordning gäller bestämmelserna i 8 kap. 6–11 §§, lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Ersättning efter avskiljande från utbildning 15 § Den som enligt 5 § skiljs från utbildning enligt denna förord- ning får ersättning från och med den dag utbildningen avbryts till och med den från det att beslutet om att skilja denne från utbildningen meddelades, dock längst till och med när utbild- ningen skulle ha avslutats. Ersättning betalas med belopp motsva- rande den ersättning som rekryten hade vid skiljandet från utbild- ningen. 16 § Den som genomgår utbildning enligt denna förordning ska ha rätt att utöva inflytande över utbildningen. Försvarsmakten ska verka för att rekryten tar en aktiv del i arbetet med att vidareut- veckla utbildningen och ska säkerställa att rekryter får information om sin rätt att utöva inflytande över utbildningen. Vid enheter inom Försvarsmakten som bedriver utbildning av rekryter ska finnas personal som är ansvarig för frågor som rör rekryternas medinflytande. 17 § I lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. finns bestämmelser om rätt till ersättning för personskada för den som genomgår utbildning enligt denna förordning. 18 § I lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänst- inom totalförsvaret m.m. finns bestämmelser om skydd för anställning för den som genomgår utbildning enligt denna förord- ning. 19 § Beslut om antagning till och skiljande från utbildning enligt denna förordning får överklagas hos . beslut får inte överklagas. Beslut om förmåner och villkor enligt 12, 13 och 15 §§ får över- klagas hos . beslut får inte överklagas. Beslut enligt 13 § som innebär att en rekryt inte har godkänts från grundläggande militär utbildning får överklagas till . Nämndens beslut får inte överklagas. 1.Denna förordning träder i kraft då förordningen (2009:4) om grundläggande militär utbildning ska upphöra att gälla. 2.För den som före denna förordnings ikraftträdande har antagits till, genomgår eller har genomgått utbildning enligt förord- ningen (2009:4) om grundläggande militär utbildning, ska bestämmelserna i denna förordning gälla. 3.Den som före denna förordnings ikraftträdande har antagits till eller genomgår utbildning enligt förordningen (2009:4) om grundläggande militär utbildning, ska även anses antagna till utbildning enligt denna förordning. 4.För rekryter som innan har antagits till kompletterande militär utbildning enligt 9 §, får utbildningen som mest omfatta . Denna förordning träder i kraft . Regeringen beslutade om direktiv till en parlamentarisk kommitté angående en förändrad totalförsvarsplikt. Kommittén har antagit namnet Utredningen om totalförsvarsplik- ten. Enligt direktiven ska kommittén överväga vilka författningsänd- ringar och övriga åtgärder som är nödvändiga för att möjliggöra frivillig rekrytering och utbildning av sådan personal som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Kommit- tén ska också ta ställning till under vilka förhållanden frivillig rekrytering och utbildning bör tillämpas. I direktiven framhålls att det är det militära och civila försvarets uppgifter under höjd beredskap som ytterst ska vara avgörande för personalförsörjningens och lagstiftningens utformning. En allmän totalförsvarsplikt i någon form bör därför finnas kvar även i fram- tiden. Till kommitténs uppgifter hör att överväga under vilka förhållanden som pliktsystemet ska tas i anspråk. Kommittén ska också överväga om skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt med lång grundutbildning även bör omfatta kvinnor. I sitt betänkande ska kommittén ta ställning till hur utbildning genom frivillig tjänstgöring bör vara utformad. Hit hör bland annat frågor om ersättning och förmåner, disciplinansvar under utbild- ningen samt vilka möjligheter som ska finnas att avbryta tjänst- göringen. Kommittén ska också lämna förslag angående rekryteringsverk- samhetens utformning. Bland annat ska kommittén ta ställning till vilken myndighet som bör ansvara för rekryterings- verksamheten. Kommittén ska även belysa rekryteringssystemets betydelse för försvarets kommunikation med unga människor. Kommittén ska särskilt ta ställning till om mönstringsplikten helt eller delvis ska tillämpas även när utbildning sker genom frivillig tjänstgöring. I samband med detta ska kommittén också överväga om mönstringsplikten även ska omfatta kvinnor. Kommittén ska belysa vilka konsekvenser dess förslag får för Försvarsmaktens och det civila försvarets personalförsörjning. Detta innefattar förutsättningarna att bemanna Försvarsmaktens insatsorganisation, kvalitén och sammansättningen av personalen, hemvärnets och de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att rekrytera personal samt konsekvenser för försvarets folkliga förankring. Kommittén ska även redovisa uppskattade kostnader för respektive förslag. Kommittén överlämnade till statsrådet och chefen för departementet ett enigt delbetänkande, Totalförsvarsplikten i fram- tiden (SOU 2008:98), . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (Dir. 2009:4) till Utredningen om totalförsvarsplikten. Enligt dessa ska kommittén bland annat, utöver sitt ursprungliga uppdrag, ta ställning till hur ett nytt soldatförsörjningssystem bör införas i enlighet med målsättningen att reformeringen av soldatförsörj- ningen, i enlighet med ställningstagandet i delbetänkandet, tar sin början . Kommittén ska särskilt lämna förslag till vad som bör gälla för enskilda som direkt berörs av reformen inför och vid införandet. Dessutom ska konsekvenser för Försvarsmaktens förmåga inför, under och närmast efter införan- det belysas. Enligt tilläggsdirektiven ska kommittén också som en utgångs- punkt för sitt arbete ha att personer som har utbildats eller tjänst- gjort inom totalförsvaret under vissa förhållanden bör kunna tas i anspråk för tjänstgöring med plikt, oavsett om personalen ursprungligen har rekryterats frivilligt eller tagits ut och utbildats med stöd av bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt. Kommittén ska därför ta ställning till under vilka förhållanden sådan personal bör kunna tas i anspråk för tjänstgöring med plikt inom det militära respektive det civila försvaret. Förslag till nödvändiga författningsändringar och övriga åtgärder ska lämnas. I sitt arbete ska kommittén samverka med Utredningen med uppgift att se över stödet till Försvarsmakten samt beakta vad Frivillig- utredningen har kommit fram till i sitt betänkande Ny inriktning för frivillig beredskapsverksamhet (SOU 2008:101). beslutade regeringen om ytterligare tilläggs- direktiv (Dir. 2009:28) till Utredningen om totalförsvarsplikten. Kommittén ska enligt dessa göra en samlad redovisning av resulta- tet av sitt arbete . Någon delredovisning krävs inte. Enligt tilläggsdirektiven ska kommittén som en utgångspunkt för sitt arbete ha att personer som har utbildats eller tjänstgjort inom totalförsvaret under vissa förhållanden bör kunna tas i anspråk för tjänstgöring med plikt, oavsett om personalen ursprungligen har rekryterats frivilligt eller tagits ut och utbildats med stöd av bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt. Kommittén ska därför ta ställning till under vilka förhållanden sådan personal bör kunna tas i anspråk för tjänstgöring med plikt inom det militära respektive det civila försvaret. Förslag till nödvändiga författningsändringar och övriga åtgärder ska lämnas. I sitt arbete ska kommittén samverka med Utredningen med uppgift att se över stödet till Försvarsmakten samt beakta vad Frivillig- utredningen har kommit fram till i sitt betänkande Ny inriktning för frivillig beredskapsverksamhet (SOU 2008:101). Kommittén har i samråd med uppdragsgivaren beslutat att lämna över ett slutbetänkande vari svaren på direktivens frågeställ- ningar är besvarade. Kommittédirektiven återfinns i sin helhet i bilaga 1–3. Bilaga 4 utgörs av kommitténs förslag på ny soldaterinran. Kommittén inledde sitt arbete . Kommittén har sammanträtt . Den 12–, den 28–samt den 27–, den 26–och den 27–hölls längre sammanträden över . Kommittén har i delbetänkandet Totalförsvarsplikten (SOU 2008:98) redogjort för arbetsformer och samverkan med externa aktörer såsom andra utredningar och genomförda studie- besök fram till . Kommittén har i sitt fortsatta arbete gett i uppdrag till den före detta utredaren vid Statskontoret, , att närmare utreda och ge förslag på Försvarsmaktens och ansvar för den framtida rekryteringen av soldater samt relationen mellan myndigheterna. överlämnade resultatet av sitt arbete . arbete bedrevs i samråd med sekretariatet och innefattade omfattande kontakter med Pliktver- ket och Försvarsmakten. Den före detta ordföranden för , , har för kommittén utrett hur medinflytandesystem kan utformas i samband med att rekrytering och utbildning av soldater sker på frivillig grund. Slutrapporten – Om dagens och framtidens medinflytandesystem för soldater inom Försvarsmakten överlämnades till kommittén . I frågan om medinflytande har kommittén därutöver samrått med och getts underlag av Försvarsmakten och . Samråd med Försvarsmakten och har även skett i flera andra frågor. I den utvidgade frågan om tillsyn över en frivillig militär utbildning, har utredningen även haft kontakt med Justitie- ombudsmannen. Kommittén har hämtat in underlag avseende behov av civil- pliktsutbildade vid bland annat höjd beredskap från , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt . Kommittén har i arbetet rörande utformning av en frivillig militär grundläggande utbildning haft ett nära samarbete med och annan personal vid Försvarsmaktens ledar- skaps- och pedagogikenhet (FM LOPE). I frågor om utformning av tester har samverkan skett med forskaren vid och tillika Centrum (HRC) samt med . Rekryteringsanknutna frågor har beretts tillsammans med berörda enheter vid Försvarsmakten. Stöd i de ekonomiska beräkningarna har lämnats av ämnessakkunnig , tidigare vid kommittéservice. vid Försvarsmakten har lämnat stöd i form av rimlighetsbedömningar av vissa stora kostnadsposter avseende utbildning. Som ett led i att öka kunskaperna om militära personalförsörj- ningssystem i andra länder genomförde delar av sekretariatet ett studiebesök i under vilket besök gjordes vid den danska försvarsmakten och hemvärnet. föreläste professor från i för kommittén om erfarenheter av personalförsörjnings- system i olika stater. genomförde kommittén en hearing där represen- tanter för hemvärnet, , Försvarsutbildarna, Homo-, bisexuella och transpersoner i Försvaret (HoF) samt representanter för insatsledningen inom Försvarsmakten deltog. Ordföranden och sekretariatet har under arbetets gång genom- fört ett flertal studiebesök vid Försvarsmaktens olika utbildnings- plattformar, /förutom de besök som redogörs för i delbetänkan- det): besöktes F17 i och Marinbasen i Karls- krona; genomfördes besökt vid hemvärnet i och . Delar av sekretariatet deltog i FM LOPE:s årliga nätverksmöte i ; besökte ordföranden och i samt F21 i . Ordföranden har dessutom deltagit i aktiviteter i förbundet och Försvars samt olika intresseorgani- sationers regi. Samverkan har även skett med den militära under- rättelse- och säkerhetstjänsten (MUST). Ordföranden har dess- utom haft omfattande kontakter med Försvarsmaktsledningen. Under arbetets gång har kommittén haft kontakter med , det före detta , fackdepartement vid , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , , Rikshemvärnsavdelningen, Rikspolissty- relsen, , reservofficerare, Sällskapet , , och Värn- pliktsrådets kamratförening. I enlighet med tilläggsdirektiven har kommittén samverkat med Utredningen med uppgift att se över stödet till Försvarsmakten samt beaktat vad har kommit fram till i sitt betänkande Ny inriktning för frivillig beredskapsverksamhet (SOU 2008:101). Kommittén har även samrått med dåvarande i fråga om regeringens uppdrag till myndigheten att genomföra en försöksverksamhet gällande utbildning av frivilliga, med mera (Fö2006/2108/). Försvarsmakten inkom till Försvarsdepartementet med en framställan om ny lydelse av soldaterinran genom en ändring i 4 kap. 2 § förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal. Regeringen beslöt att framställningen skulle överlämnas till kommittén (Fö2008/1485/MIL). Kommittén lämnar med beaktande av Försvarsmaktens framställan förslag om ny lydelse av soldaterin- ran. Förslaget redovisas i bilaga 4 till betänkandet.