sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Om uppsikten och tillsynen inte fungerar är slutsatsen enligt att de mål som regering och riksdag har satt upp för samhällsplaneringen också äventyras. följdes upp genom regleringsbrevet , där fick i uppdrag att utreda frågan. I om Tydligare statligt ansvar i , föreslår verket ett antal ändringar i PBL med syfte att konkretisera ansvaret för och länsstyrelserna.13 12Se 7 § tillsynsförordningen. 13Se även sammanställning , av remissvar över nyss- nämnda utredning, M 2007/3162/H. Rent allmänt har frågor om tillsyn och tillsynsansvar utretts av ett antal kommittéer. föreslog t.ex. i sitt betänkande (SOU 2004:100) Tillsyn – förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn en legaldefinition av tillsynsbegreppet: en oberoende och självständig granskning av tillsynsobjekt som syftar till att kontrollera om tillsynsobjektet uppfyller de krav och villkor som följer av lag, EG-förordning eller annan föreskrift och av särskilda villkor som har meddelats i anslutning till sådana föreskrifter samt beslut om åtgärder som syftar till att vid behov åstadkomma rättelse av den objektsansvarige. ställde i slutbetänkande, (SOU 2007:10) Hållbar samhällsutveckling med utvecklingskraft, sig bakom Tillsyns- utredningens förslag till legaldefinition av begreppet tillsyn. I detta sammanhang bör även pekas på slut- betänkande (SOU 2008:73) Kemikalietillsyn – organisation och finansiering. Det betänkandet följer tillsynsbegrepp med tillsynsvägledning och operativ tillsyn, som för tillsyn över kemikaliehanteringen innefattar dels sådan tillsyn som faller in under det som är att se som produkttillsyn, dels sådant som är att se som platstillsyn. Den tillsyn enligt PBL och som byggnadsnämnderna svarar för är relativt väl definierad. Däremot är det ansvar som har pekats ut för och länsstyrelserna alltför oprecist för att i praktiken ge det stöd som behövs för att tillsynen och uppsikten ska fungera tillfredsställande. har ett utpekat ansvar för uppsikt enligt PBL men i övrigt, såvitt gäller området Samhällsplanering och bebyggelse- utveckling, ingen närmare preciserad roll i tillsynsarbetet och inga egna förvaltningsärenden, vare sig i första instans eller som över- prövande myndighet. Här bör noteras den stora skillnaden mot området Byggande och förvaltning, dvs. frågor om byggnads- konstruktion och byggprodukter, där har en grundmurad kompetens som bygger på dess ansvar för att ta fram föreskrifter inom dessa områden. Även inom området Boendefrågor, har föreskriftsrätt och hanterar fortlöpande ärenden i första eller andra instans, och har enligt vissa förordningar ett direkt ut- pekat ansvar för tillsyn. I princip skulle med stöd av sitt övergripande ansvar enligt PBL och sitt allmänna uppdrag enligt sin instruktion, relativt obegränsat kunna ta för sig enligt eget initiativ.14 Men myndig- heten har inga egentliga maktmedel och den diffusa rollen inverkar negativt på agerande och hur myndigheten uppfattas av övriga aktörer. Detta förhållande innebär att roll som expert- myndighet blir kringskuren. Tjänstemännen får genom sin anställning på ingen egentlig erfarenhet av att praktiskt och i s.a.s. skarpt läge arbeta med lagstiftningen. Kompetensen inom rätts- området måste i stället vila på antingen erfarenheter från tidigare anställningar, eller på kunskaper som man har fått genom studier eller i samband med allmänna arbete med att svara på remisser eller ta fram vägledande material. Motsvarande vaghet vad gäller innehållet i tillsynsansvaret gäller för länsstyrelserna. Till skillnad mot förenas emellertid länsstyrelsernas tillsynsansvar med en mängd operativa uppgifter, bl.a. som samrådspart och samordnare av statliga intressen i kom- munala planärenden, befogenhet att på eget initiativ kalla in och upphäva detaljplaner eller områdesbestämmelser som strider mot vissa övergripande intressen samt inte minst rollen som över- prövande instans i samband med överklagade kommunala tillsyns-, lov- och planbeslut.15 Som själv har kommit fram till i den tidigare åbe- ropade rapporten behövs en lösning som innebär att lagstiftningen närmare preciserar myndigheternas ansvar, främst de statliga myndigheternas. Det som borde ligga närmast till hands är att välja en lagteknisk lösning som närmare anknyter till den enligt miljö- balken, dvs. att i lagen ha en mer övergripande bestämmelse om tillsyn som därefter konkretiseras i förordning. Det är också den 14Enligt instruktionen har ett ansvar för uppsikt inom sitt verksamhetsområde. instruktion innehåller ett antal uppgifter som tar sikte på den typen av ansvar, att ska - följa, beskriva och analysera utvecklingen i fråga om planering, byggande och boende, - följa upp och utvärdera effekterna av tillämpningen av lagar och förordningar och användningen av andra styrmedel, Ett antal andra uppgifter som nämns i instruktionen är också att se som led i uppsikten. Till sådana uppgifter hör rapporteringsskyldigheten gentemot regeringen och uppgiften att lämna förslag på ändringar i lagar och förordningar, för att nå syftet med regler och andra styrmedel. 15Jfr även roller enligt , där verket förutom ett övergripande tillsynsansvar har vissa operationella tillsynsuppgifter samt även egna förvaltningsärenden, föreskriftsrätt samt ett ansvar för att föra det allmännas talan i ansökningsmål och –ärenden. lösning som har valt enligt ett remitterat förslag om en ny plan- och bygglag (dnr M2009/2171/R). Rent allmänt finns det en fördel att försöka närma bestäm- melserna i och i PBL. har lagstiftningarna många beröringspunkter och träffar samma objekt och frågeställning. Den övergripande utgångspunkten för båda lagarna om en hållbar utveckling är i stora drag gemensam. Vidare kan ur rent praktisk synpunkt konstateras att det på länsstyrelser och kommuner är samma tjänstemän som arbetar med frågorna, eller att frågorna hanteras inom samma organisa- toriska enhet. I detta fall skulle man sålunda kunna överväga ett ansvar för länsstyrelserna som definieras enligt begrepp tillsyns- vägledning, se 3 § förordningen (1998:900) om tillsyn enligt miljö- balken. skulle då kunna ges ansvaret för central tillsyns- vägledning, jfr 13–14 §§ tillsynsförordningen.16 Det är särskilt tydligt att kommunerna behöver ett starkare stöd för sin verksamhet såvitt gäller kontrollen enligt 9 kap. PBL. De frågor som aktualiseras inom detta område är så specialiserade att länsstyrelserna allmänt inte har tillräcklig kompetens för att ge det stödet. Att sätta av de resurser som krävs för att bygga upp sådan kompetens vid varje länsstyrelse förefaller inte ändamålsenligt. I detta fall borde därför kunna få ett särskilt utpekat ansvar för tillsynsvägledning direkt mot den lokala nivån. För PBL kan det vidare finnas särskild anledning att ha kvar en uppsikt eller tillsyn som inte enbart tar sikte på verksamheter eller åtgärder utan som syftar till att kontrollera att och hur lagsystemet fungerar och som motiverar en fortlöpande rapportering till regeringen, dvs. bl.a. att kommunerna reviderar sina översiktsplaner och att planerna har ett relevant innehåll, att myndigheterna följer lagstiftningen i samband med planbeslut och i sin lovgivning, överprövning, tillsyn, att länsstyrelserna samordnar och bevakar statliga och mellankommunala intressen i samband med kom- munernas detaljplanering, etc. För att få ett egentligt genomslag bör dock ansvaret för sådan uppsikt preciseras närmare. Det skulle kunna ske på motsvarande sätt som görs för byggnadsnämnderna i 11 kap. 16 Det kan noteras att enligt 13 b § tillsynsförordningen har det centrala ansvaret för tillsynsvägledningen när det gäller tillämpning i frågor som har reglerat med stöd av förordningen (1998:941) om kemiska produkter och biotekniska organismer. delvis går utanför det som bedöms ligga i utredningens uppdrag och med tanke på det arbete som pågår inom för att se över bl.a. plan- och bygglagens tillsyns- regler, lämnar utredningen inget förslag till preciserad reglering. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll geologiska undersökning Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) SBBA, Swedish Heating Boilers and , Inspection and Certification, SWETIC Svensk Teknik och design, STD Svensk Ventilation 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?