sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — Sökandetrycket inför antagningen till , mätt i antalet förstahandssökande per antagen, var störst till utbildningar- na i vård och social omsorg, med en kvot på 2,4. Lägst sökande- tryck, kvoten 1,1, hade utbildningar med inriktning mot mate- matik, naturvetenskap och datavetenskap. 30Alla universitet och högskolor får utfärda magisterexamen, medan endast universiteten och de högskolor som ansökt, prövats och beviljats examensrättigheter av får utfärda masterexamen. Högskolor med vetenskapsområde, alltså rätt att erbjuda utbildning på forskarnivå inom ett vetenskapsområde, har dock generell rätt att utfärda masterexamen inom samma område. 31Tidigare fanns endast två nivåer: grundutbildning och forskarutbildning. 32I det tidigare systemet motsvarades heltidsstudier av 40 poäng och en termins studier av 20 poäng. Även det totala antalet studenter ökar – främst bland de yngre registrerades 322 000 studenter inom grund- utbildningen. Det innebar en liten ökning jämfört med året innan och därmed bröts en neråtgående trend . Störst var ökningen bland de yngre studenterna, dvs. bland 19- och 20- åringarna. Sammantaget har antalet studenter fördubblats . Ökningen har ägt rum i samtliga åldersgrupper och har varit större bland kvinnorna än bland männen. av de studerande är kvinnor och är män. Som mest, , var antalet studenter 340 000. Nybörjarstudenterna blir något färre Det totala antalet nybörjarstudenter var 81 300 /07, kvinnor och män.33 Detta innebar en två- procentig minskning jämfört med föregående år. Mest minskade antalet män , dessa blev färre, medan antalet kvinnor i samma åldersgrupp var oförändrat. Antalet nybörjare har hållit sig runt 80 000 , i första hand beroende på att de utländska studenterna blivit allt fler. Deras andel bland nybörjarna har ökat från noll till under den senaste 15-årsperioden.34 Cirka 49 000 av nybörjarna, de utländska studenterna borträk- nade, var . Uttryckt på ett annat sätt innebär detta att av en årskull börjar läsa på universitet eller högskola innan de fyller . Denna övergångsfrekvens ökar till om 26-31-åringarna räknas in, och till om även 32–41-åringarna inkluderas.35 förutspår dock, att även om antalet studenter kommer att öka i takt med att årskullarna blir större, kommer inte över- gångsfrekvensen att stiga ytterligare. 33Om de utländska studenterna räknas bort utgjorde kvinnorna av nybörjarna. (2008d). 34Av det totala antalet studenter utgör de utländska studenterna . Antalet har trefaldigats /98–2006/07. 35Antalet äldre nybörjare ökade markant , beroende dels på det s.k. som genomfördes , dels på tillkomsten av Nätuniversitetet. 1.3.3Vad och hur läser studenterna? Tre fjärdedelar läser på heltid eller mer var av studenterna registrerade för heltidsstudier. Andelen var större bland kvinnorna än bland män- nen, , respektive . Däremot var det vanligare bland männen att registrera sig för mer än heltidsstudier, 22 pro- cent av männen mot av kvinnorna.36 Lite mindre än en fjärdedel av studenterna, , läste på deltid. Av de kvinnliga studenterna läste på deltid, mot för männen. Av studenterna med hemmavarande barn läste på deltid . Motsvarande siffra för studenter utan barn var . Dessa andelar var lika stora bland kvinnor och män.37 Åldersfördelningen mellan hel- och deltidsstuderande skilde sig stort. Bland de heltidsstuderande var av studenterna och . Av de studenter som läste på deltid var , och var . Återkommande studenter utgör en fjärdedel av samtliga bedrev en fjärdedel av alla studenter åter- kommande utbildning. Dessa hade gjort ett studieavbrott på tre terminer eller mer för att sedan återkomma till högskolan för fortsatta studier, vidareutbildning eller för att förkovra sig i största allmänhet. Vissa återvände för att skaffa sig en ny utbildning eller påbyggnadsutbildning efter att tidigare ha avlagt examen. Bland de återkommande studenterna var andelen äldre studenter och andelen kvinnor större än i studentpopulationen i stort. skiljer i sin årsrapport även mellan tradi- och icke-traditionella studenter. Den förra gruppen är studenter som börjat studera direkt efter gymnasiet, läser på heltid och inte gör några längre studieavbrott. Den senare utgörs av studenter som börjar studera när de är äldre, läser på deltid och möjligen även gör studieavbrott. Mätt på detta sätt utgör andelen icke-traditionella studenter av den totala student- 36Högskoleverket (2008f). 37Högskoleverket (2008f). Det är en andel som ökat från . Distansutbildningen växer och lockar kvinnor, äldre och yrkesverksamma Expansionen av distansutbildningen och utbudet av nätbaserade kurser och utbildningar har bidragit till att andelen icke-traditionella studenter ökat. Många av de icke-traditionella studenterna läser på distans. /94 utgjorde distans- studenterna av alla studenter, jämfört /07.38 Av och Högskolan på Got- lands studenter läste på distans. Distans- studenterna svarade för av landets totala utbild- ningsvolym. läser alltså en dryg femtedel av alla svenska högskolestudenter på distans. Många av dessa kombinerar eller varvar distanskurser och mer traditionella campus-baserade kurser. läste ungefär en tredjedel av distansstudenterna antingen på samhällsvetenskapliga eller på juridiska utbildningar. Detta är en ungefär lika stor andel som bland campusstudenterna. Distansstudier förekommer nästan inte alls inom de tekniska och konstnärliga utbildningsområdena.39 Distansstudenten är i allmänhet äldre än den genomsnittlige studenten, och andelen kvinnor är större. En mer ingående under- sökning av de distansstudenter som registrerats på en kurs inom Nätuniversitetet /06 gjordes 2005. Den visar att det är vanligare att distansstuderande har arbetarbakgrund, bor i glesbygd, förvärvsarbetar och har barn, än studenter som läser vid campus.40 Utlandsstudier lockar arkitekter, jurister och yngre studenter Under /07 studerade drygt 25 000 svenska studenter utomlands med studiestöd. Detta innebär en minskning med jämfört med året innan. Antalet ligger dock på ungefär 38Särskilt kraftig var ökningen –2004 då inrättades. tillsköts som extra ersättning till kurser som registrerades under Nätuniversitetet. 39Högskoleverket (2008f). 40Högskoleverket (2005c). samma nivå som 1997/98. Ungefär 6 000 av de utlandsstuderande läste inom ramen för olika utbytesprogram, övriga var s.k. free movers som själva ordnade sina utlandsstudier. De flesta som åker utomlands läser en eller ett par terminer på bortaplan. Utlandsstudier är vanligast bland de blivande arkitekter- na och juristerna. I dessa grupper hade av de examinerade /07 studerat utomlands . Även många ekonomistudenter, , läser utomlands. För de som examinerades inom vård- och omsorgs- området var motsvarande siffra och inom undervis- ningsområdet . Yngre studenter studerar utomlands i större utsträckning än äldre. En fjärdedel av de 25-åringar som examinerades 2006/07, men nästan ingen , hade erfarenhet av utlandsstudier. Basåret ger särskild behörighet för högskolestudier Basåret är en utbildning som ger särskild behörighet för högskole- studier för personer som inte har skaffat sig sådan på gymnasiet. Det är ett alternativ till att komplettera sin behörighet inom komvux. gavs basår enbart i anslutning till tekniska eller naturvetenskapliga utbildningar, men kan lärosätena också ge basårsutbildning mot utbildningar inom andra ämnes- områden där antalet behöriga sökande är lägre än antalet platser. Den som blir antagen till en plats på basåret är i regel garanterad en plats på ett efterföljande utbildningsprogram. /07 antogs cirka 3 500 studerande till basårsstudier. Det innebär att antalet minskade med 500 jämfört med året innan, men totalantalet har ändå hållit sig på ungefär samma nivå . av studenterna är män och är kvinnor. Basår fanns vid 26 lärosäten – flest basårs- studenter hade Kungl. Tekniska högskolan.41 Endast tre lärosäten erbjöd basår med annan inriktning än naturvetenskaplig eller teknisk.42 41Basår finns också inom den kommunala vuxenutbildningen. I några kommuner ges basår i samarbete med högskolan, och i dessa fall ger även basåret inom komvux en garanterad plats i högskolan. 42Två tredjedelar av basårsstudenterna fortsätter till högskoleutbildning året efter basårs- studierna. Det är en lika stor andel av kvinnorna som av männen som går vidare, men medan männen börjar på högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningar, väljer kvinnorna framför allt utbildningar utanför det tekniska och naturvetenskapliga området. 1.3.4Vilka är studenterna och hur lever de? Kvinnorna är i majoritet – könsfördelningen varierar mellan utbildningarna har antalet studenter ökat totalt och denna ökning har varit något större bland kvinnorna än bland männen. Bland nybörjarna /07 var kvinnor och män. Det är en könsfördelning som har varit relativt stabil över åren. Kvinnorna har varit i majoritet bland nybörjarna /78. Genom högskolereform införlivades flera eftergymnasiala utbildningar i högskolan, främst inom vård- och undervisningsområdet, där kvinnorna var i stark majoritet.43 Det är också en könsfördelning som på det stora hela överens- stämmer med fördelningen bland studenterna totalt. av studenterna är kvinnor och är män. Kvinnorna är i majoritet i de flesta åldersgrupperna och deras andel blir större med åldern – ju äldre studenter desto större andel kvinnor. I är kvinnorna dubbelt så många som männen, och i gruppen så många. Fördelningen mellan kvinnor och män varierar mellan utbild- ningarna. Till exempel var andelen kvinnor bland lärarstudenterna, bland de blivande sjuksköterskorna, inom socionomutbildningarna och bland de blivande arbetsterapeuterna och receptarierna, . Detta kan jämföras med att av studenterna var kvinnor inom högskoleingenjörsutbildningarna och inom civilingenjörsutbildningarna.44 Om den högre utbildningen delas in i ämnesområden är det egentligen bara inom det konst- närliga området som könsfördelningen är jämn. Två av tre examina avlades under /07 av kvinnor. Kvinnorna har en högre examensfrekvens än männen inom nästan 43Högskoleverket (2008d). 44Sedan 2000 har andelen kvinnor minskat inom flera av de största utbildningarna. Detta har inneburit en ojämnare könsfördelning inom ingenjörsutbildningarna och en jämnare inom lärarutbildningen, läkarutbildningen, juris kandidatutbildningen och socionomutbildningen. alla examina – som mest är skillnaden cirka 20 procent.45 Även dubbelexamina är vanligare bland kvinnor än bland män.46 Stor åldersspridning bland studenterna /07 var knappt hälften av nybörjarna , medan genomsnittsåldern bland dem som tog examen var . över en längre tidsperiod har antalet studenter, enligt , ökat i samtliga åldersspann, även om en minsk- ning ägt rum bland alla utom de allra yngsta och de allra äldsta. var drygt hälften av studenterna . I den ålder när studiedeltagandet är som högst, för kvinnor och för män, läste var tredje kvinna och var fjärde man vid universitet eller högskola. nyttjades nästan hälften av utbildningsvolymen av studenter som var , en fjärdedel nyttjades av stu- denter i åldersspannet och den resterande fjärdedelen av studenter som var eller äldre. av studen- terna var . Heltidsstudier är vanligare bland yngre än bland äldre studenter. Om resursutnyttjandet räknas i pengar finns en skillnad mellan yngre och äldre studenter. De yngre studenterna finns i större utsträckning än de äldre inom mer resurskrävande utbildningar. Andelen studenter med utländsk bakgrund ökar Under /07 hade 10 800 nybörjarstudenter utländsk bakgrund, dvs. var födda utomlands eller hade två föräldrar som var födda utomlands.47 Detta innebar en ökning jämfört med året innan. Även om antalet nybörjare och överhuvudtaget studenter med utländsk bakgrund ökar, är skillnaderna i övergången till högre utbildning fortfarande påtagliga mellan ungdomar med svensk respektive utländsk bakgrund. Av årskullen födda hade 45Denna siffra gäller enligt SCB för utbildningarna till biomedicinsk analytiker och socionom. Inom de mansdominerade utbildningarna till civilingenjör och högskoleingenjör är kvinnornas examensfrekvens högre än männens. SCB (2007b). 46Detta beror bland annat på att kvinnorna är i stor majoritet bland de studenter som avlägger examen på påbyggnadsutbildningar till specialistsjuksköterska respektive special- lärare. 47I denna siffra är inte utbytesstudenter och s.k. free movers inräknade. av 25-åringarna med svensk bakgrund, mot av de med utländsk bakgrund, påbörjat en högskoleutbildning /07.48 Ungdomar från , och övriga väst- europeiska länder är förhållandevis väl representerade inom den högre utbildningen, medan grupper från olika är underrepresenterade. Högst andel studenter med utländsk bak- grund finns inom tandläkarutbildningen, utbildningen till bio- medicinsk analytiker, läkarutbildningen, ingenjörsutbildningen och olika juridiska utbildningar. Andelen studenter med arbetarbakgrund ökar /94 /06 har andelen hög- skolenybörjare med arbetarbakgrund ökat från , medan andelen nya studenter med högre tjänstemannabakgrund minskat från 33 till 28 procent.49 Det innebär att det totala antalet studenter med arbetarbakgrund har ökat , medan antalet studenter med högre tjänstemannabak- grund har varit oförändrat eller minskat något. Trots att antalet ökat, är dock fortfarande studenter med arbetarbakgrund under- representerade. I befolkningen totalt utgör dessa ungdomar , motsvarande andel med högre tjänstemannabakgrund är . De förskjutningar i den sociala sammansättningen som skett har i första hand ägt rum inom utbildningar där andelen studenter med arbetarbakgrund redan tidigare var relativt hög, t.ex. inom lärarutbildning, utbildning mot social omsorg och högskoleingenjörsutbildning. Inom utbildningar med hög andel studenter från tjänstemannahem, exempelvis läkarutbildning, juristutbildning, psykologutbildning, konstnärlig utbildning och arkitektutbildning, har inga större förändringar skett.50 Den sociala sammansättningen bland studenterna är betydligt jämnare bland studenterna vid nyare och mindre lärosäten än vid universiteten och fackhögskolorna. Detta beror, enligt Högskole- verket, i första hand på utbildningsutbudet. 48SCB (2008c). 49Högskoleverket konstaterar att detta innebär en reell förskjutning i och med att de här båda gruppernas andel av befolkningen har förändrats relativt lite . 50I den undersökning som redovisas i Studentspegeln uppgav hälften av studenterna, 48procent, att ingen av föräldrarna hade akademisk examen. Denna andel varierade från 24procent bland dem som studerade till läkare, tandläkare eller apotekare, till drygt 55 pro- cent bland de lärarstuderande. (2007a). Nästan hälften av studenterna har familj I en enkätundersökning som genomförde , och som redovisas i Studentspegeln , var av studenterna gifta eller sammanboende. av dem hade hemmavarande barn. Denna andel är ungefär lika stor som sedan.51 Relativt få studenter har barn när de påbörjar sina högskolestudier. De flesta verkar skaffa barn mot slutet av utbildningen. Av de studenter som hade barn läste på sin första termin inom högskolan, medan hade klarat av 80 poäng, dvs. Ungefär en tredjedel hade en tidigare avlagd examen.52 Generellt var studenter som hade barn registrerade på färre poäng än de utan barn. av dessa läste på deltid, jämfört av de studenter som inte var föräldrar. Mer än hälften av studenterna med barn läste en programutbild- ning, i första hand lärarutbildning eller en utbildning inom vård- och receptarieområdet. Andelen studenter med barn inom dessa utbildningar var respektive . Bland de blivan- de civilingenjörerna var föräldrar, och bland läkarna och tandläkarna nio procent.53 Hälften kommer direkt från gymnasieskolan – men många har också läst på komvux Ungefär hälften av alla högskolenybörjare kommer mer eller mindre direkt från gymnasieskolan. Dessa har antingen gått ut gym- nasieskolan eller ett till innan de påbörjade sina högskolestudier. Majoriteten kommer från naturvetenskapligt program, samhällsvetenskapligt program eller teknikprogrammet. Av gymnasieeleverna på naturvetenskapligt program hade 80 pro- cent av dem som gick ut gymnasieskolan /04 gått vidare till högskolestudier efter examen. Motsvarande andel för samhällsvetenskapligt program var . Andelen nybörjare som både hade avslutad gymnasieutbildning och hade läst inom komvux innan de började vid högskolan var 51Enkäten skickades ut till 11 119 studenter. Undersök- ningen omfattade inte förstaårsstuderande. 52Högskoleverket (2008f). 53Högskoleverket (2008f). under /07. Även om detta kan framstå som en relativt hög andel så innebär den en minskning jämfört . uppgick andelen nybörjare som kompletterat på detta sätt till . Inom läkarutbildningen, som kräver mycket höga betyg för antagning, har andelen studenter som läst upp sina gymnasiebetyg inom komvux ökat från 16 pro- cent 1995//07.54 Arbetsmarknaden är ett viktigt studiemotiv Av de studenter som deltog i SCB:s undersökning Högskole- studenters levnadsvillkor hade av studenterna valt program eller kurser för att öka sina chanser på arbetsmarknaden. uppgav att de studerade i stället för att vara arbets- lösa.55 av dem som studerar på högskola och univer- sitet hade /07 studiemedel.56 Av kvinnorna hade studiemedel och av männen . Andelen studiemedelstagare varierar med utbildningsinrikt- ningen. Inom programutbildningar som leder till en yrkesexamen är andelen högst. På yrkesprogram med inriktning mot juridik, undervisning, medicin och vård och omsorg ligger andelen studie- medelstagare på . Andelen kvinnor är några pro- centenheter högre än andelen män. Undantaget är utbildningar inom medicin där andelen män är högre. Cirka 300 personer av dem som läste på forskarnivå, dvs. , uppbar studiemedel. Av de studenter som läser fristående kurs eller med inriktning mot generella examina har relativt få studiemedel. 54Nya tillträdesregler till den högre utbildningen införs successivt från och med antagningen till till och med antagningen till . Dessa innebär bland annat att det blir enklare att bli antagen till högskolan för studenter som söker dit med slutbetyg från gymnasieskolan, utan att gå omvägen via komvux för att komplettera sina betyg. 55SCB (2007a). 56CSN (2008b). andelen studiemedelstagare på – lika andel för män och kvinnor. Bland distansstudenterna tar en minoritet ut studiemedel. Av Nätuniversitetets nybörjarstudenter var det som hade studiemedel. Bland hög- skolenybörjarna inom annan distansutbildning var motsvarande andel . Andelen studenter som tar bidrag respektive lån varierar också. Totalt tog av studenterna ut bidragsdelen, medan endast drygt hälften tog lån. Även här är det skillnader mellan olika utbildningar. Inom yrkesutbildningarna hade studie- medel varav lån. Av dem som studerade på fristående kurs var motsvarande siffror . Av stu- denterna med arbetarbakgrund tar både lån och bidrag, jämfört bland dem med högre tjänstemanna- bakgrund.57 Förvärvsarbete parallellt med studierna I Högskolestudenternas levnadsvillkor konstaterar SCB att cirka 130 000 personer arbetade parallellt med sina högskolestudier. Det motsvarar av samtliga. Andelen kvinnor som arbetade var något större än andelen män. Andelen äldre som arbetade var högre än andelen yngre. Av de studenter som var yrkesarbetade ungefär hälften, jämfört med två tredjedelar av dem som var eller äldre.58 Av de förvärvsarbetande studenterna arbetade 10–. Ungefär en fjärdedel arbetade minst halvtid, dvs. Äldre studenter arbetade i allmän- het fler timmar än yngre. Lägsta andel förvärvsarbetande fanns bland de blivande civilingenjörerna – . Högst var andelen, , bland lärarstudenterna. 57Högskoleverket (2008f). 58SCB (2007a). Enkäten skickades till ett urval om 7 900 personer och svarsfrekvensen var . Målet med dagens vuxenutbildning är att alla vuxna ska ges möjlig- het att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens. Syftet är att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekono- misk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning.59 I begreppet vuxenutbildning ingår dels vuxenutbild- ning (komvux) som består av grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildningar, dels vuxen- utbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). Till vuxenutbildningen hör också folkbild- ningen, dvs. studieförbunden och folkhögskolorna, och kvalificerad yrkesutbildning (KY). Utöver dessa utbildningsformer ingår kom- pletterande utbildningar som kan ligga både på gymnasial och på eftergymnasial nivå. 1.4.1Vuxenutbildningsutbudet – flera aktörer Enligt skollagen (1985:1100) ska det offentliga skolväsendet ge vuxna möjlighet att efter individuella önskemål komplettera sin utbildning. Skollagen fastslår också att det framför allt är de som erhållit minst utbildning som ska få möjlighet att stärka sin ställning i arbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) anordnas behörighetsgivande utbildningar på grundläggande och gymnasial nivå samt påbyggnadsutbildningar. Grundläggande vuxenutbild- ning ska ge vuxna kunskaper som de behöver för att delta i sam- hälls- och arbetsliv samt för fortsatta studier. Rätt till grundläggan- de vuxenutbildning har varje kommuninvånare som fyllt och som saknar de kunskaper som barn och ungdomar får i grund- skolan. Enligt skollagen ska varje kommun aktivt verka för att nå dem som har rätt till grundläggande vuxenutbildning för att motivera dem att delta i utbildningen. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den utbildning som gymnasieskolan ska ge. Den gymnasiala vuxenutbildningen har samma kursplaner och 59 Enligt beslut med anledning av propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72). läroplan som gymnasieskolan för ungdomar, men tyngdpunkten i kurser och omfattning kan skilja mellan de två utbildnings- formerna. Behörig att delta i gymnasial vuxenutbildning är varje kommuninvånare som fyllt eller som slutfört en utbildning på ett nationellt program eller motsvarande. Om flera behöriga söker en kurs och inte alla får plats ska företräde ges till den som har kortast utbildning. Påbyggnadsutbildningar inom komvux ger utbildning eller vidareutbildning inom ett yrke, t.ex. utbildningar för barnskötare, elinstallatör och bussförare. Behörighetskraven för påbyggnads- utbildningar är desamma som för gymnasial vuxenutbildning. Vissa utbildningar är dock eftergymnasiala och har särskilda förkun- skapskrav. anordnade kommunerna största delen, nästan tre fjärdedelar, av komvux i egen regi. En betydande andel av all kom- munal vuxenutbildning, , genomfördes dock som upp- handlad utbildning. Enligt varierar andelen upphandlad utbildning stort mellan kommunerna. Medan mer än en tredjedel av kommunerna inte upphandlade några utbildningsplatser alls hade var tionde kommun upphandlat en andel som var eller högre.60 presenterades förslag till en reformerad gymnasieskola i betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). De förslag som lades fram i utredningen omfattar även gymnasial vuxenutbildning. Utredningen föreslår bl.a. att gymnasieskolans yrkesprogram i fortsättningen inte alltid ska ge grundläggande behörighet till hög- skolestudier, men att studerande på ett yrkesprogram ska ha rätt att läsa in högskolebehörighet inom den gymnasiala vuxenutbild- ningen. Beredning av förslag pågår inom . Till det offentliga skolväsendet för vuxna hör också särvux som är en egen skolform. Särvux vänder sig till utvecklingsstörda vuxna. har vissa personer rätt till grund- läggande särvux. Det gäller personer som saknar sådana kunskaper som utbildningen i obligatoriska särskolan syftar till att ge och som 60 (2007b). har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Studerande inom särvux är inte berättigade till studiestöd, men kan söka korttidsbidrag och timersättning från Specialpedagogiska skolmyn- digheten. Svenskundervisning för invandrare (sfi)