sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — Den ska uppfattas som att en fortsatt arbetsinkomst är nödvändig för en tillräcklig allmän pension från . Jag har valt att kalla förmånen efterlön, en benämning som i finns på en förmån som under vissa förutsättningar utges . I fungerar den som en pension. Omställningsersättning och efterlön för dansare och sångare är det tänkt att benämningen ska signalera att det inte handlar om ålderspension. Efterlönen ska ses som en reducerad fortsättning på den lön som personen en gång hade. Detta till skillnad från en tjänstepension som brukar betraktas som uppskjuten lön. Efterlönen beräknas till av samma underlag som ligger till grund för omställningsersättningen, men maximeras till att inte beräknas på lön över taket för allmän pension. Skälet till maximeringen är helt enkelt att det inte finns något egentligt behov av mer. Om efterlön hade varit aktuell 2009 skulle en sådan som mest ha kunnat uppgå till . Förslaget till efterlön kan man ha många synpunkter på. Förmånen kostar mycket. Å ena sidan kan man tycka att den inte behövs eftersom individen har haft möjlighet att skola om sig till nytt jobb . Å andra sidan kan man tycka att den är en svårsmält försämring jämfört nuvarande ålderspension före . För dem som anser att kultur måste få kosta bör det här vara ett område där speciella omständigheter motiverar höga kostnader. En dansare eller sångare bör kunna satsa på en konstnärlig karriär utan att behöva oroa sig alltför mycket för vad som ska hända med ekonomin när han eller hon av fysiska eller konstnärliga skäl måste avsluta karriären. Ett annat argument för efterlönen är nuvarande villkor med en ålderspension före . Den representerar ett stort ekonomiskt värde som är en del i de anställningsförmåner som dansare och sångare åtnjuter . Lönen kanske inte alla gånger är hög, men pensionen är mycket värd. Ett sätt vore då att växla pension mot lön, men i praktiken skulle det knappast resultera i ett bestående lönelyft. Bättre, enligt min mening, att behålla en rimlig del av pengarna i ett särskilt ersättningssystem. Jag har övervägt om det på omställningsersättningen i stället för efterlön borde följa en något högre förmån som i så fall skulle vara villkorad. Villkoret skulle antingen vara att individen skulle vara anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen eller att den skulle vara behovsprövad genom avräkning mot arbetsinkomster eller andra ersättningar. Dessa alternativ är emellertid av flera skäl sämre. Beroenden av andra inkomster eller ersättningssystem komplicerar saken och bör undvikas. Det blir enklare och rakare med en förmån som är fristående. Kraven för efterlön ska vara desamma som för omställnings- ersättning och storleken ska inte heller vara beroende av en tjänstetidsfaktor. Även finansieringen har jag föreslagit ska ske på Omställningsersättning och efterlön för dansare och sångare samma sätt som för omställningsersättningen. Dessutom har jag föreslagit att den dansare eller sångare som har en tjänstetid efter omställningsersättningen ska ha rätt till en halv efterlön på av underlaget upp till intjänandetaket för allmän pension. 8.2.3Möjlighet att välja efterlön redan vid avgång För en sångare med möjlighet att börja omställningen till en ny karriär först vid kan tanken att skola om sig för att ge sig in på en ny yrkesbana te sig främmande. Det kanske ligger närmare till hands att direkt efter avgång ta tillfälliga jobb och som komplement uppbära en jämn ersättning från anställ- ningen som sångare. Jag har därför föreslagit att det ska finnas en möjlighet att välja bort omställningsersättningen och i stället få en efterlön på en högre nivå redan vid avgången. Den föreslagna nivån motsvarar i stort sett värdet av omställningsersättning följd av efterlön om efterlönen tas ut från och med och senast . De åldrarna är samma som pensionsålderns nedre och övre gräns enligt PISA-förordningen och är enligt mitt förslag också de åldrar från vilka en efterlön ska kunna tas ut redan vid avgången. Det ska medges att denna valmöjlighet, på grund av begränsningen av efterlöneunderlaget till 7,5 inkomstbasbelopp, kanske inte är reell för sångare med höga inkomster. För dansare ser jag inte samma behov som för sångare av att i stället för omställningsersättning få en efterlön redan från början. Inte desto mindre har jag tyckt att samma möjlighet ska finnas även för dem. På motsvarande sätt som för sångare bör sådan efterlön uppgå till av efterlöneunderlaget och kunna tas ut tidigast och senast . 8.2.4Dansare som går kvar på PISA-förordningen får välja Förmånen att ha en hög ersättning efter avslutad anställning som dansare bör inte vara förbehållen dem som 2012 har kvar till pensionsåldern enligt PISA- förordningen. Även de som fortsätter att omfattas av PISA- förordningen bör ges goda möjligheter att skola om sig. Jag har därför föreslagit att de för tid före ska kunna välja omställnings- Omställningsersättning och efterlön för dansare och sångare ersättning och efterlön i stället för pension. För att de inte av ekonomiska skäl ska behöva välja bort en högre ersättningsnivå , har jag föreslagit att efterlönen ska ligga på en sådan nivå att den tillsammans med omställningsersättningen värde- mässigt är neutral jämfört med ålderspensionen före . 8.2.5I statens och SPVs regi Jag har föreslagit att omställningsersättningen och efterlönen ska regleras i en förordning. De ska administreras och betalas ut av SPV och ingå i det statliga finansieringssystemet på det sätt som beskrivs i kapitel 10. En mer tilltalande lösning vore att avtalspar- terna själva tog ansvar för dessa förmåner, men jag bedömer det som orealistiskt. Jag har svårt att se att de skulle kunna åstad- komma en finansiering och hitta en försäkringsgivare som är villig att tillhandahålla dessa speciella förmåner till ett så litet kollektiv. Enligt utredningens direktiv måste ett förslag om författnings- reglering kunna motiveras utifrån de särskilda förhållandena på scenkonstområdet. Det mycket speciella förhållandet som föreligger i detta fall är behovet för dansare och sångare att avsluta sina karriärer långt innan de kan ta ut sin allmänna pension. Det finns inte något liknande behov någon annanstans på arbets- marknaden.1 Omställningsersättning och efterlön är de stöd som dessa konstutövare behöver när de kan försörja sig som dansare eller sångare. Enligt min bedömning är det endast staten som kan tillhandahålla ett sådant stöd. Ansvarigt departement för PISA-förordningen har varit det departement som ansvarar för statliga arbetsgivarfrågor, . Det beror naturligtvis på den starka kopplingen till pensionsvillkoren för statligt anställda. har haft ansvar för scenkonstens villkor och statsbidragen till institutionerna. Detta delade ansvar har ofrånkomligen skapat problem. Den nya förordningen om omställningsersättning och efterlön har inte någon egentlig koppling till den statliga tjänstepensioneringen. Den handlar inte om pensions- förmåner. Dess förekomst ska ses som en kulturpolitisk och inte som en personalpolitisk fråga. 1 Det skulle i så fall vara inom den professionella idrotten. Där finns emellertid helt andra ekonomiska förutsättningar och där är inte statens roll densamma som inom kulturen. Omställningsersättning och efterlön för dansare och sångare Tillämpningsområdet för förordningen bör vara dansare och sångare vid statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner förtecknade i bilaga till förordningen på liknande sätt som gäller för PISA-förordningen. När institutionernas rapportering till SPV av uppgifter enligt PISA-förordningen upphör kvarstår för dem att rapportera uppgifter enligt den nya förordningen i den mån de har anställda som omfattas av den. Underlaget för omställ- ningsersättning och efterlön bör kunna knytas till den utbetalda lön som grundar pensionsavgiften enligt . Men så länge rapporteringen enligt PISA-förordningen består, är det enklast om samma lönebegrepp som utgör underlag för förmåner enligt den förordningen även ligger till grund för beräkningen av omställningsersättning och efterlön. 9Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen I kapitel 7 föreslår jag att PISA-förordningen ska avvecklas. I mitt uppdrag ingår då att lämna förslag på hur staten ska fullgöra sina åtaganden mot dem som innehar eller har innehaft anställningar som varit omfattade av PISA-förordningen. Anställda som avgått utan rätt till pension från anställning som omfattats av PISA-förordningen har rätt till fribrev för förmåns- bestämd ålderspension från och med . Rätt till fribrev för ålderspension före har endast scenkonstnärer som varit anställda med långtidskontrakt. Jag föreslår att även anställda som upphör att omfattas av förordningen eller senare utan att avgå från sin anställning, ska ha rätt till fribrev för ålderspension från och med per den tidpunkt förordningen upphör att gälla för dem. Jag föreslår också att anställda med långtidskontrakt som uppfyller kravet när kontraktet löper ut, ska ha rätt till fribrev för ålders- pension före . Jag föreslår att anställda med lägre pensionsålder än som upphör att omfattas av PISA-förordningen, efter att ha omfattats av förordningen i minst och i minst , ska få ett fribrev för ålderspensionen före som räknas om till ett fribrev för ålderspension från och med . storlek föreslås bero på värdet av den ålderspension före som ska räknas om. Det föreslagna övergångsfribrevet för ålderspension från och med beräknas enligt följande tabell utom i de fall fribrevstidpunkten inträffar efter . Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen Tabell 9.1 Fribrev för ålderspension före multiplicerat med följande faktorer ger övergångsfribrev för livsvarig ålderspension från och med 65 år SOU 2009:50 Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen Källa: Beräkningarna är gjorda av på datamaterial från SPV. Fribrevsfaktorerna är beräknade med hänsyn till uppskattad genom- snittlig pensioneringsålder och avgångssannolikhet före pensions- åldern samt värdet av en livsvarig ålderspension från och med i förhållande till värdet av respektive ålderspension före . För dansare och sångare är värdet av ålderspensionen före reducerat med värdet av omställningsersättningen och efterlönen enligt kapitel 8. En anställd med långtidskontrakt som har rätt till fribrev för ålderspension före förlorar sin rätt till övergångsfribrevet från och med om han eller hon börjar uppbära sitt fribrev för ålders- pension före . När en arbetstagare upphör att omfattas av ett pensionssystem finns normalt en intjänad pensionsrätt i form av ett så kallat fribrev. I detta fall är en stor del av pensionsrätten antastbar, den är villkorad till att arbetstagaren är i tjänst vid pensionsåldern. Att lämna förslag beträffande den antastbara pensionsrätten har varit det centrala i frågan om hur staten ska fullgöra sitt åtagande. 9.2.1Fribrev för ålderspension från och med 65 år Den del av den förmånsbestämda ålderspensionen från och med som beräknas på lön upp till 7,5 inkomstbasbelopp är under avveckling . Fram till dess var pensionsnivån av pensionsunderlaget. är nivån successivt lägre beroende på födelseår, ju senare arbetstagaren är född desto lägre är nivån. En arbetstagare med pensionsålder som är född eller senare tjänar inte in någon förmånsbestämd ålderspension alls under taket 7,5 inkomstbasbelopp. För arbetstagare med lägre pensionsåldrar gäller i detta avseende senare födelseår, för till exempel en skådespelare Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen är det 1975, en sångare 1980 och en dansare 1985.1 I stället tjänar de in en pensionsavgift enligt från tidig ålder. Nivån på den del av den förmånsbestämda ålderspensionen som beräknas på lön över 7,5 inkomstbasbelopp är sänkt från av pensionsunderlaget. För en övergångs- generation gäller även här att nivån sänktes successivt beroende på födelseår. En arbetstagare som avgår från sin anställning utan rätt till pension har rätt till fribrev för så stor del av pensionen från och med som är intjänad vid avgången. höjs i samma mån som prisbasbeloppet höjs sedan avgångstidpunkten och får tas ut tidigast från och med den månad arbetstagaren fyller . Det kan tas ut som en livsvarig förmån eller som en temporär förmån fram till . Tas det ut från en annan ålder än räknas det om enligt SPVs försäkringstekniska riktlinjer. Mitt förslag att de som upphör att omfattas av PISA-förord- ningen de ska ha rätt till fribrev för sin ålders- pension från och med även om de då inte avgår från sin anställning får betraktas som självklart. Den ålderspensionen är oantastbar i den meningen att arbetstagaren inte ska kunna förlora sin intjänade del. Inte desto mindre behöver rätten till fribrev regleras för dessa fall eftersom den inte täcks av den lydelse som PA 03 och PISA-förordningen har. 9.2.2Övergångsfribrev ersätter antastbar ålderspension före 65 år Till skillnad från ålderspensionen från och med är ålderspen- sionen före villkorad till att arbetstagaren kvarstår i sin anställning till pensionsåldern. Pensionen är – med undantag för de fall med långtidskontrakt som beskrivs i avsnitt 9.2.3 nedan – antastbar. Frågan är då vad staten har för åtagande mot arbetstagare som i sin anställning har en antastbar pensionsrätt enligt en förordning som staten väljer att upphöra. Formellt sett har staten inget åtagande avseende en sådan pensionsrätt, men det vore en orimlig ståndpunkt att hävda. En modell som förekommer när pensionsåldern höjs för en viss kategori anställda är att de äldsta behåller sin rätt till pension före 1 Se 18 och 19 §§ PA 03 och Bilaga B till PISA-förordningen, den senare intagen i bilaga 2 till detta betänkande. Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen och att i övrigt pensionsåldern görs födelseårsberoende med en allt högre pensionsålder ju senare arbetstagaren är född. En annan modell är att de som omfattas av bestämmelserna då pensionsåldern höjs får behålla sin tidigare pensionsålder så länge de har kvar den anställning som var förenad med den lägre pensionsåldern. Båda dessa modeller har den nackdelen att avveck- lingen av bestämmelserna om en lägre pensionsålder än skulle ta . Ytterligare en modell är att göra pensionsrätten oantastbar, det vill säga arbetstagaren får behålla ett fribrev för pensionen . Den modellen är ovanlig, om den alls förekommer.2 Den modell som jag har valt har den fördelen att premiebetal- ningen till SPV upphör , 2017, bortsett från eventuella retroaktiva . Förordningen fortsätter då att gälla bara för dem som uppnått pensionsåldern, avgått med rätt till en förmån, uppbär tillfällig sjukpension eller har rätt till ett fribrev enligt detta kapitel. Det får också anses vara en fördel att pensionen före helt – delvis för dansare och sångare – växlas till en förmån från och med . På så sätt undviks problemet med ett fribrev före på en låg eller mycket låg nivå. I stället förstärks fribrevet från och med , ett flexibelt fribrev som kan tas ut före på sätt som beskrivs i avsnitt 9.2.1 ovan. En liknande modell har använts inom sektor då pensionsavtalet PFA 98 ersatte ett äldre pensionsavtal. Den intjänade pensionsrätten per höjdes då för anställda med pensionsålder och pensioneringsperiod 63–65 med värdet av ålderspensionen före Statens åtagande för ålderspensionen före enligt PISA- förordningen bör primärt vara värdet av ett tekniskt fribrev. Värdet bör bestämmas till den beräknade kostnad som staten skulle ha haft för pensionen om förordningen fortsatt att gälla, alltså med hänsyn tagen till antaganden om det verkliga utfallet. SPVs premie för pensionen är beräknad med en reducering på tidigare tre och med hänsyn till det bortfall som följer av att den är antastbar. Den schablonen är gemensam för hela försäkrings- kollektivet, alla grupper, officerare och andra, som har rätt till en ålderspension före enligt statliga pensionsbestämmelser. Det betyder att den inte nödvändigtvis behöver stämma särskilt väl för varje enskild grupp. 2 Om det handlar om en ålderspension före som från början är oantastbar är det en annan sak. Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen För att bestämma värdet av det tekniska fribrevet har uppgift från SPV använts om genomsnittlig pensioneringsålder för de olika pensionsåldrarna enligt PISA-förordningen. Tabell 9.2 Genomsnittlig pensioneringsålder Källa: SPV. Dessutom har en bedömning gjorts av hur stort bortfallet är till följd av att alla individer inte kvarstår i sin anställning till pensions- åldern (avgångssannolikheten). Till grund för bedömningen ligger anställningsstatistik från för åren 2003–2008. Den avgångs- sannolikhet som kunnat utläsas av statistiken pendlar kring för de olika pensionsåldrarna, vilket är det gemensamma värde som valts för samtliga pensionsåldrar. Det har antagits gälla för åldern , utom för dansare för vilka åldern i stället har antagits. Med stigande ålder har avgångssannolikheten antagits minska linjärt mot noll när återstår till pensions- åldern. För pensionsåldrarna påbörjas intjänandet före 23 respektive . Före de åldrarna ökar avgångssannolikheten linjärt med sjunkande ålder. För dansare och sångare ska fribrevet för ålderspension före därutöver minskas med schablonvärdet av den omställningsersättning och efterlön som de föreslås få rätt till. Det på detta sätt reducerade tekniska fribrevet för ålderspension före räknas om till ett livsvarigt fribrev från och med , det jag kallat övergångsfribrev. Omräkningen sker med de försäkringstekniska premiegrunder som tillämpas av SPV från och med 2008.4 Beräkningen 2012 eller senare av den enskildes övergångsfribrev går till så att SPV beräknar ett så kallat beräkningsfribrev för ålderspension före som räknas om med de faktorer som anges 3Det antal pensionärer som legat till grund för beräkningen av genomsnittlig pensioneringsålder. De har avgått –. 4Mer om beräkningen av omräkningsfaktorerna finns i bilaga 3 Försäkringstekniska beräkningar. Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen i tabell 9.1 ovan. De låga omräkningsfaktorerna för pensionsålder beror på att den antagna pensionsåldern är den genomsnittliga pensioneringsåldern . Ålderspensionen före har alltså i genomsnitt endast betalats ut . Den stora skillnaden i omräkningsfaktorer mellan pensionsåldrarna beror dels på att ålderspensionen före betalas ut under betydligt för dansare, dels på att värdet av omställningsersättning och efterlön jämfört med värdet av ålderspensionen före är så mycket större för sångare. Följande tabell ger en uppfattning om övergångsfribrevens storlek. I den anges genomsnittliga övergångsfribrev beräknade på nuvarande PISA-kollektiv som om fribrevstidpunkten hade varit . Naturligtvis är storleken för en enskild arbetstagare helt beroende av hur stort dennes tekniska beräknings- fribrev för ålderspension före är. Tabell 9.3 Genomsnittligt övergångsfribrev fr.o.m. för olika pensions- åldrar och födelseår, kr/månad Källa: Beräkningarna är gjorda av på datamaterial från SPV. När jag har övervägt vilka som ska ha rätt till ett övergångsfribrev har jag valt en generös linje. Normalt brukar denna typ av bestämmelser komma att gälla för dem som är anställda då förändringen av pensionsvillkoren sker, i detta fall för dem som är anställda över /2012. Eftersom andelen tillfälligt anställda är så pass stor inom detta område, med regelmässigt före- kommande anställningsavbrott, har jag fastnat för en vidare avgränsning än så. Det som ska krävas för att få rätt till ett fribrev för den antastbara ålderspensionen är 30 dagars anställning 2011 Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen och 30 dagars anställning 2012. Fribrevstidpunkt blir alltså eller den tidigare tidpunkt då anställningen upphörde. En senare fribrevstidpunkt än kommer också att kunna bli aktuell. Det handlar då om de arbetstagare som står kvar på PISA-förordningen på grund av att de uppbär sjukpension eller tillfällig sjukpension. Om till exempel en tillfällig sjukpension upp- hör till följd av att den bakomliggande sjukersättningen upphör, upphör PISA-förordningen att gälla för arbetstagaren. Det blir då den upphörandetidpunkten som blir fribrevstidpunkt. Av det följer att omräkningsfaktorerna i den föreslagna tabellen inte är tillämp- liga. Arbetstagaren har kvar till pensionsåldern enligt PISA-förordningen än den som legat till grund för tabellen. I dessa enstaka fall beräknas övergångsfribrevet med en särskild omräknings- faktor som SPV tar fram enligt samma grunder som de som använts för faktorerna i tabell 9.1. Som nämnts i kapitel 7 ska institutionschefer som är anställda stå kvar på PISA-förordningen även om de är födda eller . De chefer som är födda eller senare kan emellertid träffa överenskommelse med arbetsgivaren om andra pensionsbestämmelser. De som träffar sådan överenskom- melse 2012 eller senare och därmed upphör att omfattas av PISA- förordningen ska på samma sätt som i föregående stycke få sitt övergångsfribrev beräknat med en särskild omräkningsfaktor. Det gäller även dem som inte träffat en sådan överenskommelse när förordnandet som chef löper ut. 9.2.3Fribrev för ålderspension före vid långtidskontrakt En arbetstagare som har haft en visstidsanställning om enligt särskilt avtal för konstnärlig personal, så kallat långtids- kontrakt, har rätt till fribrev för ålderspension före . Villkoret för rätt till ett sådant oantastbart fribrev är att arbetstagaren har tjänat in i en anställning med lägre pensionsålder än . Enligt SPVs registeruppgifter var omkring 180 personer anställda enligt långtidskontrakt 2007, varav var skådespelare. Mitt förslag är att även den som är anställd enligt långtidskontrakt men då inte har tjänat in de fem åren ska ha rätt till ett fribrev för ålderspension före per Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen den tidpunkten, om han eller hon uppfyller kravet när kontraktet löper ut. En arbetstagare som har rätt till ett fribrev för ålderspension före per eller tidigare tidpunkt, kan även vara kvalificerad för ett övergångsfribrev för ålderspension från och med . Den arbetstagaren ska rimligtvis inte kunna uppbära först fribrevet före och sedan övergångsfribrevet från och med , utan har att välja. Det valet ställs arbetstagaren inför när han eller hon uppnår sin pensionsålder enligt PISA-förordningen. Beräkningen av fribrev kan börja hos SPV . Först vid utgången av året kommer man att kunna veta vilka personer som har rätt till övergångsfribrev. Någon omedelbar brådska är det kanske inte att få fribrevens storlek fastställd eftersom de årskullar som fortsätter att omfattas av PISA-förordningen är de som närmast står på tur att börja lyfta sin pension. Eftersom fribreven kan tas ut från och med är det emellertid som det för dem som är födda kan bli aktuellt med de första utbetalningarna. Med hänsyn till de svårigheter som SPV har haft vid beräkningen av förmåner och för anställda inom PISA- området bör den så kallade aktualiseringen av grunddata prioriteras. Hos scenkonstinstitutionerna måste tillräckliga resurser avdelas för inrapporteringen till SPV. Det handlar om en engångsinsats som alla berörda är betjänta av att den görs . Målsättningen måste vara att avvecklingen av PISA-förordningen kan fortlöpa utan onödiga komplikationer. Att intjänandet av förmånsbestämd ålderspension upphör och sätts ner till fribrev med utgången av 2011 är en stor förändring av pensionsvillkoren för dem som är anställda inom området. Det gäller inte minst övergångsfribrevet, omvandlingen av ålders- pensionen före till ett fribrev för ålderspension från och med . En väl genomarbetad informationsinsats blir därför en angelägen fråga. Såväl generell information som specifik, med uppgift om storleken på det egna fribrevet, kommer att efterfrågas. Den informationen bör i sin tur samordnas med det som kommer att behöva sägas om ett nytt . Det finns tillräckligt många former av pension som gör helheten svårfångad redan innan Intjänad pensionsrätt enligt PISA-förordningen avvecklingen av PISA-förordningens förmåner.