sou · GWB3106 · 2009-01-01 00:00:00 — juridiskt riktiga, innehålla utförliga och begripliga domskäl och en adekvat recitTPF11FPT, ha ett tilltalande estetiskt utseende samt vara utan brister i såväl text som typografisk utformning. I informationsförsörj- ning (RIF) (2004:6) berörs domskrivningsfrågan ur ett begriplighetsperspektiv i så måtto att rapporten uppmanar dom- stolsväsendet att inom ramen för sitt interna arbete se över formen för brottmålsavgöranden i underrätt och överrätt. Det framhålls att det för en enskild part i många fall krävs en tolkning av överrätts- domen i förhållande till underrättsdomen för att överrättens dom- slut ska kunna förstås. Domstolsväsendet bör därför, enligt rapporten, verka för att överrätterna kan gå över till en mer strukturerad dom- skrivning vad avser domsluten, som underrätternas struk- tur för domskrivning ses över. Genom en sådan översyn torde, en- ligt rapporten, förutsättningar skapas för ett för parter m.fl. mer lättolkat domslut från samtliga instanser. I en rapport , Hållbara domslut – en förtro- endefråga för rättsväsendet (2004), konstaterar en förtroendegrupp inom att det inom domstolsväsendet bl.a. saknas uttalade kriterier för vad som är god kvalitet när det gäller utformningen av domskäl. Vidare framhålls att domar bör utformas på ett begripligt sätt så att alla berörda kan förstå deras innehåll och innebörd samt därunder hur rätten har bemött framförda in- vändningar. Det nämns att en summariskt skriven dom paradoxalt nog kan förefalla starkare, eftersom det i regel är svårare att angripa domskäl som inte redovisar vilka analyser och värder- ingar som gjorts. I rapporten diskuteras även domskrivningsteknik utifrån de två vanligast förekommande varianterna i brottmålsprocessen. Den första är den traditionella tekniken där rätten i referat redogör för den skriftliga bevisningens innehåll och för vad förhörspersonerna sagt vid huvudförhandlingen och därefter i de egentliga skälen anger bevisvärdering och bedömning. Den andra varianten som tas upp är den tidigare berörda modernare tekniken med s.k. vävda domskäl. Utan att egentligen förespråka någon metod framhålls i rap- porten att referattekniken i förening med utförliga domskäl har vissa fördelar från utgångspunkten att domen ska stå sig . konstateras att det viktigaste – oberoende av metod – är att domen är begriplig och att det av domen framgår hur bevisningen 11TP PT Med adekvat recit får närmast förstås i vad mån det finns en tydlig redovisning med rele- vant information i domen av den sak som målet rör, alltså ramen för målet. Utformning av domar och beslut värderats och hur övriga bedömningar gjorts. I rapporten ställs frågan om domens hållbarhet skulle bli bättre om det fanns krav på att domskäl alltid innehöll ett avsnitt som gäller rättens bevis- värdering. Slutligen framhålls att en dom kan brista i kvalitet även om den är begriplig och innehåller ställningstaganden till alla påstå- enden och invändningar. En sådan brist kan t.ex. gälla rättens analys av förekommande rätts- eller uppsåtsfrågor. Broschyren 24-timmarsstrategi för Domstolar (2006) gavs ut av . I broschyren framhålls bl.a. vikten av att domar och andra texter ska vara skrivna på ett modernt och begripligt språk och med utgångspunkt i vem som ska läsa och förstå dem. Varje medarbetare uppmanas härvid att reflektera över vem man skriver för. redovisade i rapporten arnas påföljdspraxis vid vissa våldsbrott (2007) en kartläggning av domstolarnas straffmätning och påföljdsval i mål om vissa allvar- liga våldsbrott. I rapporten konstateras bl.a. att de undersökta dom- arna överlag innehåller bristfälliga motiveringar i dessa frågor. kommer att ge utbildning i domskrivnings- frågor (presenteras i avsnitt 3.3.5). Att det ska ingå sådan utbildning för nyutnämnda ordinarie domare har särskilt efterfrågats av de som saknar traditionell domarutbildning, exem- pelvis advokater, åklagare och processförare vid olika myndigheter. Kursavsnitten om domskrivning kommer i första hand att ges inom ramen för huvudämnena processrätt och förvaltningsprocess- rätt. Övningar i domskrivning kommer emellertid också enligt den fastställda utbildningsplanen att ingå i ämnena socialförsäk- ringsrätt, familjerätt och straffrätt. Eftersom en stor del av målen i allmän förvaltningsdomstol av- görs efter ett skriftligt förfarande, är det enligt utbildningsplanen för kursen i förvaltningsprocessrätt av särskilt stor vikt att domaren, i domar och beslut, uttrycker sig klart och koncist och anpassar sitt skrivsätt till parterna i målet. Utbildningen kommer därför att innehålla moment som syftar till att utveckla deltagarnas förmåga att uttrycka sig väl i skrift. Utformning av domar och beslut Ett av syftena med kursen i processrätt är att ge deltagarna ökad förmåga att utforma domar och beslut. Ett mål med kursen är att deltagarna ska ha god kunskap om hur regelsystemet bör tillämpas vid utformningen av domar och beslut. Ett inslag i kursen ska därför vara övningar i domskrivning. Över huvud taget kommer tyngdpunkten i kursen i processrätt att ligga på problemlösning och färdighetsträning. Undervisningen vid inleds /2009. Inom ramen för fiskalsutbildningen ges utbildning i domskrivning. Utbildningen ges under fiskalskurs II för förvaltningsdomstol och under fiskalskurs III för allmän domstol. I kursavsnittet som gäller förvaltningsdomstolarna gås gällande bestämmelser om domskrivning igenom och man ställer sig frågan vem domar i första hand skrivs för. Vidare diskuteras strukturen i domar, liksom de olika beståndsdelarna, domslut, recit och dom- skäl. Man ställer sig frågan om det finns någon del i domen som är viktigare än andra och frågar sig om det är möjligt att strukturera domen så att den blir lättare att tillgodogöra sig. Man diskuterar när man bör använda formuleringar som avvisning, undanröjande, upphävande, avskrivning, ändring, återförvisning och överlämnande. Olika domskrivningstekniker redovisas och därunder vad man bör börja med när man skriver en dom. Faran med att hänga ut en enskild part diskuteras och hur mycket av känsliga uppgifter man bör ta in i en dom. Man diskuterar hur mycket av sådana uppgifter man måste ta med för att domen ska vara tillräckligt motiverad. Även språkliga frågor och skrivregler diskuteras. I kursavsnittet som gäller de allmänna domstolarna redovisas i all korthet domskrivningsfrågor ur ett historiskt perspektiv och tidigare diskussioner kring domskälens utformning. Olika modeller för redovisning av domskäl gås igenom, i första hand referat- tekniken och tekniken med s.k. vävda domskäl. Det betonas att det enskilda målets karaktär påverkar det sätt på vilket domskälen lämp- ligen bör redovisas. För- och nackdelar med de olika domskriv- ningsteknikerna diskuteras. Eftersom fiskalerna av tradition brukar ha lärt sig att skriva domar med referat, får de också öva sig något på att skriva resonerande domskäl. Utformning av domar och beslut I detta avsnitt redovisas översiktligt arbete med kvalitet i dom- skrivning som bedrivs i , och . har det inom ramen för ett större projekt, som handlar om att dokumentera och mäta kvalitet i domstolsarbetet, genom- förts ett pilotprojekt vid byret, i syfte att bl.a. under- söka kvaliteten i meddelade domar. presenteras i rap- porten Dokumentation og måling af kvalitet ved domstolene (2005) som gavs ut av Domstolsstyrelsen . I projektet granskade domarna själva varandras avgöranden. Det poängterades från början att det uttalade syftet med projektet var att arbeta med kvalitetsutveckling och således inte att kontrollera enskilda domares arbete. Deltagarna valde slumpvis ut 42 domar i brottmål och 39 i tvistemål och namnet på den enskilde domaren som dömt i respektive mål togs bort innan granskningen påbörjades. Domarna granskades sedan av åtta vid byretten verksamma domare. Granskningen av domar gick till på det sättet att två domare gick igenom och poängsatte varje utvald dom enligt följande sex på förhand uppställda kriterier: 2.Presentation av de avgörande faktiska omständigheterna 3.Presentation av de avgörande rättsliga omständigheterna Resultatet presenterades sedan genom poängsättning av varje kri- terium på en skala med jämna siffror mellan 0–8. Det framhålls vid utvärderingen att resultatet i siffror inte säger särskilt mycket i sig, utan att resultatet blir intressant först när uppföljning eventuellt sker och då som jämförelsematerial. Vidare konstateras att det är svårt att – utan närmare kunskap om det enskilda målet – avgöra om t.ex. en viss invändning behandlats tillräckligt utförligt i domen. Deltagarna konstaterar att projektet måhända varit alltför ambitiöst Utformning av domar och beslut i dessa delar och att det kan finnas skäl att närmare studera ett mer begränsat antal punkter, t.ex. skälen för påföljds- valet i brottmål eller sakframställningen i tvistemål. Slutligen uppmärksammar de domare som deltog i projektet att det kanske framför allt är deltagandet i själva kvalitetsarbetet – genomgången av andras domar och de diskussioner som följt på detta – som verkligen har varit nyttigt. Därför förordas fler mindre omfattande genomgångar av domar löpande under verksamhetsåret framför en större en gång . Fokus bör då, enligt deltagarna själva, ligga på om domarna blivit mer lika, såväl beträffande fram- ställningen i sig som från rättstillämpningssynpunkt. I inleddes inom domstolarna i hovrätts domkrets ett kvalitetsförbättringsprojekt, som bl.a. utmynnat i att det fastställts ett antal s.k. kvalitetsmätare för rätts- väsendet, däribland sju kriterier som berör själva avgörandet. Pro- jektet och kvalitetsmätarna presenteras i rapporten av kvaliteten på rättskipningen i domstolarna – Utgångspunkter och mätare (2006) som gavs ut . Det första kriteriet handlar om avgörandets rättvisa och lag- enlighet. Kriteriet tar fasta på om ärendet avgjorts korrekt med av- seende på både bevisningen och lagtillämpningsfrågan. För att närmare undersöka detta kriterium använder man sig av ett system av mätmetoder. Dessa metoder utgörs av domarnas självvärdering, statistik över ändringssökande, dvs. antalet överklaganden i för- hållande till antalet överklagbara avgöranden, ändringsprocent samt överklaganden hos lagövervakningsmyndigheterna.TPF12FPT Det andra kriteriet tar sikte på de egentliga skälen. Frågan som här ställs är om ett i och för sig korrekt avgörande också har motiv- erats på ett sätt som övertygar läsaren om att bedömningen är riktig. För att närmare undersöka detta kriterium använder man sig av domarnas självvärdering, enkäter till berörda parter och profes- sionella aktörer liksom av bedömningar som utförs av en sakkunnig- grupp bestående av en domare, en advokat, en juristprofessor och en kommunikationsexpert. 12TP PT Med lagövervakningsmyndigheter får här närmast förstås myndigheter som Justitieombuds- mannen, Justitiekanslern och motsvarande. Utformning av domar och beslut Det tredje kriteriet handlar om de egentliga skälens öppenhet. Öppenhet betyder bl.a. att domaren i bedömningen bör redogöra för samtliga tänkbara lösningar av tvistefrågorna och redovisa varför argumenten som stöder det valda slutresultatet är av större vikt. Kriteriet undersöks på samma sätt som det föregående. Det fjärde kriteriet berör frågan om skälen är tillräckligt utför- liga och konsekventa. Av skälen bör det i detta avseende bl.a. fram- gå i vilka av de frågor som är av betydelse för bedömningen som parterna är oense och i vilka som parterna inte har olika uppfatt- ning. Domaren bör också ta ställning till alla frågor där parterna är oense och allt åberopat bevismaterial och det på ett sätt där de olika frågorna behandlas separat och i logisk ordning. Även detta kriteri- um mäts genom domarnas självvärdering, enkäter till berörda och bedömning som utförs av en sakkunniggrupp i den sammansätt- ning som angetts ovan. Det femte kriteriet avser skälens begriplighet. De språkliga formuleringarna bör vara sådana att inte bara parterna utan även utomstående kan förstå huvudgrunderna för avgörandet utan pro- blem. Juridiska termer bör undvikas och i förekommande fall förklaras. Rubriker och en tydlig struktur i texten förbättrar också begripligheten. Kriteriet mäts på samma sätt som de föregående, dvs. genom domarnas självvärdering, enkäter till berörda och be- dömning som utförs av en sakkunniggrupp i den sammansättning som angetts ovan. Det sjätte kriteriet tar sikte på att avgörandet bör ha en tydlig yttre struktur och vara både språkligt och typografiskt korrekt. Här utgår man från att strukturen blir tydligare om avgörandet innehåller skilda delar för redogörelsen för ärendet, bevisningen, de egentliga skälen och slutet. I rapporten konstateras också att det inte får finnas skrivfel i avgörandet samt uppmärksammar betyd- elsen av layouten i stort. Även detta kriterium mäts på samma sätt som de föregående. Det sjunde och sista kriteriet berör avkunnanden och frågan om avgörandet har avkunnats på ett begripligt sätt. För att uppnå detta bör domaren använda sig av talspråk vid avkunnandet, vinnlägga sig om att avkunna på ett problemcentrerat sätt, ha ögonkontakt med parterna, samt – genom kontrollfrågor – säkerställa att parterna förstått avgörandets innehåll. Kriteriet mäts genom domarnas självvärdering och enkäter till berörda parter och professionella aktörer. Utformning av domar och beslut Kvalitetskriteriernas och mätmetodernas användbarhet har ny- ligen prövats inom ramen för ett pilotprojekt i åtta domstolar (se avsnitt 3.3.3). Domstolsadministrasjonen i beslutade att tillsätta en arbetsgrupp för att utarbeta ett förslag till etiska regler för domare. Arbetet med att utveckla sådana regler ansågs kunna bidra till att öka medvetenheten hos domare i etiska frågor och skapa ett gemensamt förhållningssätt. Arbetsgruppen lade fram förslaget Etiske regler for dommere – utkast fra arbeidsgruppe oppnevnt av Domstolsadministrasjonen (2007). Reg- lerna är mycket omfattande och berör bl.a. utformningen av rätts- liga avgöranden (§ 20 Utformningen av rettslige avgørelser). Denna regel föreskriver att ett klart och enkelt språk ska användas i av- görandena samt att avgörandet ska genomsyras av återhållsamhet, neutralitet och objektivitet. Det sagda innebär bl.a. att domaren bör avhålla sig från att gå längre i sin kritik av parterna än som krävs för att motivera sin slut- sats, att domaren bör avhålla sig från att använda onödigt starka ord eller uttryck samt att domaren bör vinnlägga sig om att redo- visa sakframställningar, grunder och invändningar objektivt och korrekt, så att inte redovisningen framstår som anpassad till slut- resultatet. Parternas olika ståndpunkter ska med andra ord balan- seras mot varandra i domen och domen bör inte ha en större slag- sida till förmån för endera parten än vad som är nödvändigt för att motivera ställningstagandena i domslutet. Förslaget till etiska regler har remissbehandlas. Förslaget skulle ha antagits på ett domarmöte i den 8–. Kritiken från remissinstanserna var emellertid så kraftig att förslaget drogs tillbaka före mötet. En del av kritiken gick ut på att regler om att domar och andra avgöranden ska utformas med ett klart och enkelt språk inte hör hemma i etiska regler för domare.TPF13FPT 13TP PT Se för nr 2/2008. Utformning av domar och beslut 5.5Verktyg för analys av språklig begriplighet i domar I avsnitt 5.5.1 och 5.5.2 redovisas översiktligt metoder att under- söka rent språkliga aspekter av texters begriplighet. I avsnitt 5.5.3 redogör vi kortfattat för ett verktyg för självvärdering av texters begriplighet som har tagits fram inom klarspråksforskningen. I av- snitt 5.5.4 redovisar vi några undersökningar av begriplighet i domar som vi har gett olika språkexperter i uppdrag att utföra samt ett verktyg som vi själva har utarbetat för att bedöma en doms kvali- tet när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation. Slutligen redogör vi i avsnitt 5.5.5 för ett verktyg för självvärdering av begripligheten i domar som vi har tagit fram. Det är många faktorer som har betydelse för om en text är be- griplig eller inte. Ytterst är det förstås läsarna som kan avgöra den saken. Ett mått på begriplighet är därmed i vad mån läsarna har förstått texten, och kan agera på den, så som skribenten tänkt sig. I begriplighetsundersökningar brukar man därför låta olika mottag- are besvara kunskapsfrågor, efter att de läst texten. Ett annat sätt att utföra begriplighetsundersökningar är att låta professionella bedömare – språkvetare – analysera texterna utifrån olika kriterier. Den som gör bedömningen ställer sig därvid frågan om texten innehåller just det som läsarna behöver veta för att kunna uppfylla syftet med texten. En annan fråga man kan ställa sig, och som har bäring på t.ex. en dom som har flera mottagare, är vilka krav de olika mottagargrupperna ställer på texten. Bedömaren får då fråga sig om texten uppfyller de krav som parterna, ombuden, överinstansen, massmedierna, försäkringsbolagen, andra myndig- heter m.fl. kan tänkas ställa. I begriplighetsundersökningar frågar man sig också om texten är lämpligt disponerad med tanke på hur den ska användas, om den är lätt att överblicka, om det är lätt att hitta i den och om det går att snabbt hitta det viktiga i texten. För att utröna sistnämnda aspekt Utformning av domar och beslut frågar man sig om texten innehåller sammanfattningar, läsanvis- ningar, innehållsförteckning, informativa rubriker och punktupp- ställningar. Punktuppställningar, tabeller eller diagram kan ibland vara mer lättillgängliga för läsaren än motsvarande budskap i löp- text. När språkexperter undersöker en texts begriplighet ställer de sig vidare frågan om det är rätt ton och perspektiv i texten. Huruvida sambanden i texten är tydligt uttryckta påverkar också begriplig- heten och för att avgöra det kan man t.ex. undersöka förekomsten av sambandsord som trots, nämligen, alltså, därför, emellertid m.fl. Andra faktorer som påverkar begripligheten är styckeindelningen och i vad mån styckena inleds med en nyckelmening, som inleder en ny tankegång. Pedagogiken i framställningssättet är också viktig. Den frågan får särskild relevans när det gäller domar med vävda domskäl. Bestämmelser, omständigheter och slutsatser måste vävas ihop på ett pedagogiskt sätt. Det är förstås viktigt att språket är begripligt med tanke på de tilltänkta läsarna. Detta kan undersökas genom att man t.ex. frågar sig i vad mån meningarna är lagom långa och utan komplicerad syntax, om valda ord och fraser är begripliga, om texten är fri från yrkesjargong och om språket är korrekt. Just felstavningar och andra mer tydliga språkfel kan minska förtro- endet för myndigheten. 5.5.3Verktyg för självvärdering av texters begriplighet Inom klarspråksforskningen har det utarbetats metoder som myndig- hetsskribenter själva kan använda sig av för att bedöma den språk- liga kvaliteten och begripligheten i myndighetstexter. Statskontoret fick i uppdrag att utvärdera begripligheten i myndighetstexter och analysera vilket stöd myndigheterna kan behöva i sitt framtida språkvårdsarbete. I uppdraget ingick att ut- forma ett diagnosinstrument för att bedöma kvaliteten i några van- liga texttyper hos myndigheter, att testa detta instrument på några myndigheter samt att ta ställning till diagnosinstrumentets ända- målsenlighet i myndigheternas fortsatta språkvårdsarbete. Uppdraget har redovisats i Statskontorets rapport väg mot ett bättre myndig- hetsspråk (2001:18). Diagnosinstrumentet har konstruerats på grundval av etablerad kunskap om myndighetsspråk och begriplighetshinder. Instrumentet har utformats som ett frågeschema där en rad frågor av det slag Utformning av domar och beslut som nämnts i föregående avsnitt ställs till texten. Instrumentet har senare omarbetats och tillhandahåller numera ett s.k. klarspråkstest i två varianter. Den ena tar sikte på beslut, brev och liknande kortare texter och den andra på rapporter och längre texter. Tanken med klarspråkstestet är att myndighetsskribenter ska kunna testa begripligheten i sina texter. Testet hjälper också skribenten att se vad som ökar och vad som minskar begripligheten och ger skribenten råd om hur texten kan bearbetas.TPF14FPT Läsbarhetsindex (LIX) är ett annat hjälpmedel som man kan använda för att själv skapa sig en uppfattning om hur lätt eller svår ens text är att läsa. LIX är baserat på medeltalet ord per mening och andelen långa ord (ord med fler än sex bokstäver) uttryckt i procent. LIX finns i en webbaserad variant där man som skribent kan klistra in en text och få texten analyserad från läsbarhets- synpunkt.TPF15FPT 5.5.4Våra undersökningar av begripligheten i domar Vi har inspirerats av Statskontorets arbete och klar- språkstest och låtit utredningens språkexpert, , utforma ett klarspråkstest som är särskilt anpassat för att undersöka begripligheten i domar (angående vårt klarspråkstest se avsnitt 5.5.5). För att det skulle vara möjligt att konstruera ett sådant test har vi som underlag tagit fram några rapporter som på olika sätt berör frågor som handlar om begripligheten i domar. Vi har också tagit fram några kriterier för bedömning av en doms kvalitet när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation och låtit utredningens jurister med hjälp av kriterielistan genomföra en syste- matisk undersökning av 50 domar från både underrätter och över- rätter i båda domstolsslagen. Den första språkrapporten ord i domar – Förstår vanliga människor innebörden av juridiska domar? handlar om ordförstå- else. Undersökningen har genomförts i enkätform av fil.mag. i svenska språket . Hon har valt ut ett antal svåra ord och fraser från autentiska domar och undersökt om totalt 71 personer som inte är jurister förstår orden och fraserna. Infor- manterna förstod ungefär hälften av orden och fraserna. Deras utbildningsnivå visade sig ha mindre betydelse för resultatet. 14TP PT Klarspråkstestet finns tillgängligt på . Utformning av domar och beslut stället är slutsatsen att livserfarenhet är den stora kunskapskällan när det gäller att förstå svåra ord och fraser i domar. Den andra språkrapporten heter Förståelsen av domar – En intervjuundersökning av advokaters syn på klienternas förståelse av domtexter. Undersökningen har utförts av fil.dr i nordiska språk . Hon har genomfört semistrukturerade intervjuer med fem erfarna advokater från , och . Intervjuerna har framför allt berört underrättsdomar och främst brottmål, familjemål samt mål enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och lagen (1991:1128) om psyki- atrisk tvångsvård. Syftet med undersökningen har varit att ta reda på hur klienterna begriper och reagerar på texternas innehåll, struk- tur och språk. Framför allt behandlar undersökningen vad klient- erna kan tycka är problematiskt med domarnas språkliga utform- ning. Resultaten visar att det i första hand är de klienter som är miss- nöjda med utgången som diskuterar domar med advokaterna. De delar som främst berörs är domslut och egentliga domskäl men av intervjuerna framkommer också att klienterna reagerar på andra delar av domarna, inte minst utformningen av referat av hörda per- soners utsagor och åberopade dokument. Till det som klienterna upplever som problematiskt hör alltför kortfattade motiveringar i rättens bedömning och svårigheter att förstå vilka delar av domarna som är av störst intresse för dem och var man hittar dessa delar. Klienterna kan också reagera på att inte alla utsagor och annat som presenterats under förhandlingen alltid refereras i domarna. Till det som advokaterna framhåller som positivt i domar hör bl.a. partier som på ett pedagogiskt sätt framställer vad domstolens uppgift är i det aktuella målet. Bedömningen enligt kriterielistan av domars kvalitet när det gäller läsbarhet och juridisk argumentation har gått till på det sättet att var och en av utredningens jurister har granskat tio domar och poängsatt dessa enligt sju eller åtta bedömningskriterier (ett kri- terium rör överrättsdomar).