sou · GWB3106d3 · 2009-01-01 00:00:00 — det får hållas för visst att NN insett att Betala x kronor jämte ränta efterskänka/(omformulering i stället för eftergift) Det är fråga om besluta att X ska fortsätta att få vård enligt LVU med villkoret att NN Tingsrätten beslutar att NN ska betala x kr till Y trots att, även om X-rätten är övertygad om att NN insett att I varje fall, åtminstone, i vilket fall som helst Med anledning av detta att beslutet tills vidare inte ska verkställas Betala x kr plus/och ränta Käromålet, talan etc. ogillas I målet är ostridigt PÅFÖLJD, PÅKALLA , PÅ SÄTT ... på sätt (åklagaren angivit) Rätten finner att fängelsestraff inte är oundgängligen påkallat STANNA PÅ STATEN skall stanna på staten Befria någon från , någon får slippa NN frikänns (eller annan konkret formulering) (en konkret formulering om vad domslutet innebär, t.ex. Rätten beslutar att NN ) Parterna är överens om/är inte oense om Med risk för att på det sätt som, så som åklagaren angett Rätten anser inte att det är absolut nödvändigt med fängelsestraff, att det finns ett absolut krav på fängelsestraff staten ska betala, ska staten stå för slippa betala, slippa sin skyldighet att betala 30.Används korta och klara prepositioner i stället för de långa och vaga angående, avseende, beträffande, gällande, rörande ? Domsspråket utmärks av en förkärlek för långa, vaga prepositions- uttryck som angående, avseende, beträffande, gällande, rörande. Ofta kan de bytas ut mot korta och klara prepositioner som på, för, till, av, om. Välj alltså vanliga, korta prepositioner. Sambanden mellan ord och uttryck blir tydligare med de korta prepositionerna och texten flyter på bättre. Är du osäker på vilken preposition som ska användas till ett visst ord, slå upp ordet i , ut- given av och , 2003. Beträffande frågan avseende skattetillägg gör X-rätten följande bedöm- ning. I frågan om skattetillägg gör X-rätten följande bedömning. Kontrollera också om domen innehåller ord som förevarande, ifrågavarande, föreliggande. De ger ett stelt och byråkratiskt intryck och bör bytas ut mot pronomen som denna, detta, den här, det här eller rent av bestämd form: ifrågavarande utred- ning = utredningen, i nu förevarande mål = i detta mål. 31.Förklaras fackord och förkortningar som måste vara med i domen? I domar finns fackord och förkortningar från olika fackområden, alltefter ämnet för domen. I vissa mål kan det förmodligen vara så att parterna är väl bevandrade i den terminologi som används i deras dom – de har lärt sig den under ärendets gång. Men det kan också vara så att fackord och förkortningar blir ett hinder. Många fackord och förkortningar kommer från lagstiftningen på det juridiska området. De fungerar troligen utmärkt för rätts- väsendet i sin helhet, oberoende av instans. Men de fungerar sämre för lekmän som parterna ofta är. Tänk därför efter: Vilka fackord måste absolut användas i domen och hur kan de då förklaras för läsarna? Förklaras nödvändiga förkortningar första gången de används i texten? I texter som vänder sig till icke-experter brukar man förklara nöd- vändiga fackord och förkortningar i sitt sammanhang och dessutom i en ordlista som läggs efter innehållsförteckningen. Exempel på hur fackord kan förklaras i löptexten: -Tredskodom (innebär att den som inte kommit till domstolen/som inte svarat skriftligen förlorar målet) -Återvinning av tredskodom (innebär att man kan begära att målet tas upp på nytt – ansöka om återvinning) -Presumtion (är ett antagande om ett visst faktum eller förhållande). -Rekvisit (är en förutsättning för att en gärning ska kunna vara ett brott) -Inhibition (innebär att beslutet inte får verkställas) -Undanröja (innebär att domstolen beslutar att ett avgörande från t.ex. en myndighet inte gäller) -Beslag (beslut att ett föremål ska tas om hand med tvång) -Åtalsunderlåtelse (innebär att åklagaren beslutar att det inte blir något åtal) -(innebär förtjänst/förmån/fördel beroende på samman- hanget) Exempel på hur förkortningar introduceras i löptexten: -lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) -(), -sjukpenninggrundande inkomst (SGI) -sjukdomen kolon irritabile, dvs. känslig tarm eller IBS (Irritable Bowel Syndrome) Undviks fackjargong som använts av tidigare instanser? När underliggande texter från t.ex. socialnämnder och vårdinstitu- tioner ska refereras i domen är det lätt hänt att man använder samma fackjargong som finns i dessa texter. Tänk på att sådan fackjargong kan bidra till att parterna känner sig mera som ett fall än som enskilda individer. Även den juridiska fackjargongen kan bidra till att språket upp- fattas som högtravande och svårbegripligt. Se även kommentaren till fråga 30. Undvik därför alltför utpräglad fackjargong och använd ett be- gripligare och neutralare språk. Exempel på fackuttryck och fackjargong i bland annat LVU- och socialförsäkringsmål: Det var inte bra att socialnämnden lyfte ut A från en strukturerad miljö såsom hemmiljön. Eftersom A:s och B:s föräldraförmåga inte har räckt till deras föräldramandat är undergrävt. Tillståndet fluktuerar emellertid och har blivit värre . När han träffat E har han bedömt att arbetsförmåga inte funnits. R:s utredning anger att E har en restarbetsförmåga. Samtliga 18 triggerpunkter för fibromyalgi är signifikanta. bedömer att de påfrestningar som NN åberopat i arbetet inte har varit av sådan extraordinär arbetsbelastning eller arbetssituation som krävs för att kunna godta skadlig inverkan en- ligt arbetsskadeförsäkringen. - - - Halva hans arbetstid ägnades åt kundmottagning där han tog emot kunder med mycket ilska och frustration vilket ytterligare påskyndade det negativa utfallet i hans arbetssituation. (En mamma): Hennes dotter är Dottern är inte så gammal varken kroppsligt eller mentalt att hon skulle vara utåt- agerande eller morbid. Han avaktualiserades från arbetsförmedlingen den på grund av sjukdom. Bloddroppar härröriga från N.N. Exempel på juridisk fackjargong: Då NN underlåtit att inkomma med svaromål har tingsrätten med- delat (Skriv hellre: Eftersom NN inte svarat (låtit bli att svara) har tings- rätten meddelat ) På grund av utgången i ansvarsdelen skall NN förpliktas utge skade- stånd. (Skriv t.ex.: Eftersom NN är skydig till ska han betala skade- stånd.) med särskild föreskrift om att NN skall underkasta sig det be- handlingsprogram som kriminalvården föreskriver. (Skriv t.ex.: Med särskilt villkor om att NN ska genomföra det be- handlingsprogram som kriminalvården bestämmer.) (Skriv t.ex.: Uppgifterna är inte tillförlitliga ) Vad TR förordnat om sekretess skall alltjämt gälla, såvitt därigenom förordnats att sekretessen skall bestå för de uppgifter som före- bragts vid förhandling inom stängda dörrar (Skriv t.ex.: Vad tingsrätten beslutat om sekretess ska fortsätta att gälla för de uppgifter som lämnats eller hänvisats till vid förhand- ling inom stängda dörrar ) 33.Är domen korrekturläst så att den inte innehåller felstavade ord eller andra språkfel? Korrekturläs din text. Ta gärna hjälp av ett rättstavningsprogram eller annat textkontrollprogram. Eller låt någon kollega läsa texten. Tänk på att skrivfel och slarvfel minskar tilltron till domstolen. Du kan också få hjälp och inspiration från böcker och webbplatser. webbplats: wwwU .sprakradet.seU -ger råd och upplysningar i språkfrågor och ansvarar också för klarspråksarbete. På webbplatsen hittar du bland annat litteratur i språkvårdsfrågor och svar på vanliga frågor. Under klarspråk hittar du även Klarspråkstestet för beslut och Klarspråkstestet för rapporter. Språkvårdsportalen: wwwU .svenskaspraket.nuU -Detta är en samlingsportal för de språkvårdande organen i . Här finns länkar till dessa, bl.a. terminologiorganen i . språkexperter: wwwU .regeringen.se/klarsprak U -Här hittar du de handböcker som gett ut för utformningen av texter. över svenska språket (), 13 uppl. - för svensk stavning och ordböjning. och fraser, 2003 - Ger svar på frågor om hur ord kombineras. Skrivregler, skrivråd och grammatik Myndigheternas skrivregler (Ds 2004:45). , 6 uppl. -Innehåller de skrivregler som rekommenderas för den offentliga för- valtningen. , , Akademiska Förlag, 2005. -Kan man skriva större än mig? Denna och många andra språk- riktighetsfrågor behandlas i boken. , språklära, 2003 - En populärt skriven översikt över svenskans grammatik. Handläggning av ärenden i . (Ds 1998:39) Innehåller en formulärsamling med exempel på hur regeringens och Reger- ingskansliets beslut utformas. Ds 1998:43, 2 uppl. Statsrådsberedningen, 1998. Några riktlinjer för författningsspråket. PM 1994 (2 uppl.). Statsråds- beredningen, 1994. Språk och struktur i domar och beslut. , 2006, 2 uppl. -Ger råd om hur domar och andra texter från domstolarna bör ut- formas så att även parterna förstår dem. Finns på intranät på adressen . -En lista över ett antal ord och fraser som har bytts ut i författnings- språket och vad de ersatts med. Domens uppställning och yttre utformning 34.Är beslutsfattarna angivna, och anges det om domen är enhällig eller ej? Se till att domen är formellt riktig. Domare och nämndemän ska finnas angivna och det bör framgå av domen om den är enhällig eller ej. Om skiljaktig mening förekommit, ska det anges i domen. 35.Följs anvisningarna för domars formella och grafiska utformning (uppgifter i sidhuvud, teckensnitt och teckenstorlek, marginaler, radavstånd m.m.)? Tänk också på den formella och typografiska utformningen, som har betydelse för om texter ger ett professionellt intryck eller ej. Om det finns anvisningar för detta på din domstol, följ dem. Svenska i teori och praktik 4 Akademin för utbildning, kultur HSV Uppsats 15 hp Svåra ord i domar Förstår vanliga människor innebörden av juridiska domar? Min studie handlar om ordförståelse, om den vanliga människan, som inte är utbildad i juridik, förstår vad som skrivs i juridiska domar. För att nå mitt syfte har jag utfört en enkätundersökning i ordförståelse och en litteraturstudie. I den tredelade enkäten fick informanterna svara på om de dels förstod ett antal presenterade ord (ingen förklaring krävdes) och dels förklara vad ytterligare ett antal ord betydde. De 35 orden, både juridiska fackord och allmänt svåra ord, är tagna ur autentiska domar. Informanterna består av 71 vanliga människor från i åldern , som inte är utbildade i juridik. För att kunna göra en jämförelse mellan två kategorier har jag från undersökningens början två grupper av informanter; Yrkes- och Studentgruppen. Undersökningen visar genomgående att Yrkesgruppens kunskapsnivå är bättre än Student- gruppens, trots att Yrkesgruppen genomsnittligt har lägre utbildning. En teori värd att utforska är om ålder bidrar till ett högre resultat, eftersom Yrkesgruppen med i medel är äldre än Student- gruppen, som har en medelålder på . För att studera sambandet ålder och ordförståelse delade jag in alla informanter i två ålders- baserade grupper, som jag kallar Unga och Äldre. I den ålders- relaterade undersökningen bekräftas återigen det faktum att de äldre är bättre i ordförståelse. Jag har även undersökt vad inform- anterna uppger att de förstår jämfört med den aktiva ordför- ståelsen. Överlag har informanterna uppgivit att de förstår fler ord jämfört med godkända svar, vilket bland annat kan förklaras med överrapportering (1983). I litteraturundersökningen fann jag delade meningar beträffande myndighetsspråk: De som upp- skattar fackspråkets precision och tyngd, samt de som förkastar det högtidliga och menar att obegripliga texter leder till språkklyftor i samhället. Min undersökning visar att av orden i juridiska domar förstås av vanliga människor och att ålder är avgörande för ett bättre resultat i ordförståelse. SOU 2008:106 Bilaga 8 1.2.1 Språkproblem ett hot mot demokratin.............. framväxt – historikUT.......................................... Det juridiska språket........................................... mellan kansli- och fackspråkUT.......................... Auktoritet och distans........................................ positiva och negativa egenskaperUT..... och intimisering – två nutida trender i 3.1.1 Språkliga hjälpmedel i domstolarna ................... 3.1.2 Gamla förlagor lever vidare ................................ Text efter mottagare ........................................... stilutveckling på grund av osäkerhetUT ...... Exakthet kontra begriplighet ............................. auktoritet till informalitetUT ................................... 3.3.1 Informaliseringen – en medveten och levande process ............................................ Intimitet i offentligheten.................................... Myndigheter i föräldrarollen .............................. svar i språkbehärskningUT ........................................ Redovisning av svarUT ...................................................... skillnader i begriplighetUT ................... Bilaga 8 SOU 2008:106 – litteratur och enkäterUT ........ Svarsmodell med variation .................................. av ord och meningarUT............................... första del: Hur informanten upplever sig förstå ordetUT .............................................................. andra del: Förklara med egna ordUT ................ tredje del: Ange rätt synonymUT ................... som tänkbar variabelUT......................................... i enkätens första delUT....................... svar i enkätens andra del: Förklara med egna ordUT................................................ svar i enkätens tredje del: Kryssa gruppens totala ordförståelseUT ....................................... i ordförståelse – med och utan informanten uppger jämfört med godkända Feltolkningar med konsekvenser...................... resultat i jämförelse med verklig 7.5.1 Optimistiska resultat – om informanten själv får välja....................................................... meningar om ändamålsenliga texterUT .............. hälften av orden förståsUT ................................... Ordförklaringar till enkätens första del ............ Beskrivning av urvalsgrupperna.......................... Procentandelar angivna svar per ord Procentandelar informanter som kan förklara med egna ord......................................................... Ange rätt synonym............................................. Åldersindelning av hela urvalsgruppen ............. Ålder i relation till angiven ordförståelse i enkätens första del............................................ Korrekta svar per åldersgrupp i enkätens Korrekta svar per åldersgrupp i enkätens Vi omges ständigt av ord. Språk som används i offentliga texter kan ofta upplevas svårtolkat och texter med ett alltför invecklat språk kan leda till problem. I min studie undersöker jag svåra ord i domar, hur väl en vanligTPF1FPT människa förstår innebörden i vad som skrivs. Är det en självklarhet att den språkliga kommunikationen fungerar oproblematiskt och att vi uppfattar de ord som riktas till oss korrekt? Debatten om domstolsspråket är inte ny, utan språket i myndigheternas texter har debatterats länge och kritiska artiklar har skrivits där man ifrågasätter det obegripliga och krångliga språket i beslut och utredningar. I debatten förekommer två läger: å ena sidan de som är positiva till fackspråk och menar att det är svårt att undvika fackspråk på grund av dess precision, tyngd och prestige – å andra sidan de som anser att myndighetstexter är tunga, obegripliga och skapar klyftor i samhället och menar att alla medborgare i ett samhälle bör kunna vara delaktiga genom att förstå vad som skrivs i myndigheters texter. Att en text anses obegriplig och svår kan ha flera orsaker, som till exempel grammatiskt tunga meningsbyggnader med långa vänster- fundament, tillsammans med speciella fackord och allmänt svåra ord. Min undersökning handlar specifikt om ordförståelse och där är och föregångare med sin undersök- ning Språkklyftan (1978). De har undersökt hur ord förstås och missförstås, genom att mäta hur ett urval människor uppfattar ord när de läser eller hör dem. Att undvika komplicerade ord i domar och beslut kan däremot vara svårt, men om språket i lagar och andra domstolsbeslut, liksom hela det officiella språket, så långt som möjligt närmar sig den nutida svenska sakprosan med ett begripligt språk, blir texterna mer tillgängliga för allmänheten – utan att de därför behöver mista något i klarhet och uttrycksfullhet. En aspekt som dock är värd att uppmärksamma är om omskriv- na och förenklade texter, där svåra fackord är utbytta mot enklare ord tillsammans med längre förklaringar, är lika exakta som de med fackord? Upplevs texterna som mer tillgängliga på grund av detta, 1TP PT Uttrycket vanlig människa används här i bemärkelsen en person som inte är utbildad i juridik. eller leder långa förklaringar endast till att de förlorar sin exakthet? Om man endast konstruerar en otydlig text genom att undvika fackord, går man miste om det huvudsakliga ändamålet: att nå fram med budskapet till mottagaren. Om fackord således är en förut- sättning för en entydig text leder det osökt vidare till nästa fråga: Går det att både vara exakt och begriplig? Det borde naturligtvis vara en självklarhet eftersom både den enskildes tillvaro och hela samhällets funktion är beroende av att de språkliga för- bindelserna mellan myndigheter och medborgare fungerar stör- ningsfritt. Syftet med mitt arbete är att ta reda på om den så kallade vanliga människan, som kan tänkas möta det juridiska språket, förstår innebörden i juridiska domar. Förstår en vanlig människa som kommer i kontakt med det juridiska språket vad som skrivs i dom- arna? En följdfråga är om det är meningen att en juridisk dom ska vara begriplig för medborgaren? Människor med skiftande bakgrund möts i en domstol och att språkligt kunna mötas på lika villkor är ett naturligt önskemål. Tyvärr vittnar lekmän om att domstolarnas språk kan vara ålderdomligt och svårbegripligt (Språket i domar och beslut ). Kritik som förekommer går ut på att domar och beslut skrivs på ett språk som ibland är omöjligt att förstå för andra än jurister. Ett av skälen till att domar och beslut kan vara svårbegripliga är att de har flera adressater; de är inte bara avsedda att läsas av enskilda parter utan även av personer som arbetar inom rättsväsendet. Ofta tyder domarnas språkdräkt på att hänsynen till de senare dominerar (Språket i domar och beslut ). Domarna utformas alltså för att förstås av läsare som väl känner till juridisk terminologi. Med detta som utgångspunkt kommer jag i min uppsats att föra en diskussion om hur väl den vanliga människan förstår innebörden av juridiska domar. För att nå mitt syfte och för att få svar på mina frågor har jag utfört en enkätundersökning i ordförståelse, där 71 vuxna personer har svarat på frågor om 35 svåra ord, både juridiska fackord och allmänt svåra ord, plockade ur autentiska domar. Dessutom undersöker jag om utbildning och ålder har någon relevans för graden av ordförståelse. 1.2.1Språkproblem ett hot mot demokratin (1978) som har utfört den ovannämnda studien i ordförståelse menar att brister i språkförmågan hindrar många från att utveckla inneboende möjligheter och drar det hela till sin spets genom att påstå att skillnader i språkform och språkbehärskning drar upp svåröverstigliga klassgränser i samhället, vilket leder till en språkklyfta som skapar problem i samhället. De förklarar att den språkliga kommunikationen är ett kärnproblem för demokratin, för hur ska information nå fram till alla som inte behärskar det vedertagna uttryckssättet? Likt anser (1980:5) att språkproblem i samhället kan leda till demokratiska problem: I ett samhälle som vårt där vi betraktar myndigheterna som demo- kratiska verktyg och där vi har en offentlighetsprincip, i ett sådant samhälle måste myndigheter och medborgare kunna förstå varandra. I en rapport från Visst går det att förändra myndighetsspråket! (1993:55) förklaras att svåra ord som exempelvis beneficium inte är det farligaste att använda, eftersom det är så pass svårt att läsaren måste slå upp det. Faran är däremot de ord som läsaren tror sig veta. (1984:27) uppmärk- sammar i Språkballongen hotet mot den kommunala demokratin på grund av ett obegripligt språk – och menar att det dessutom får allmänheten [] att börja misstro sina tjänare. Uppsatsen är disponerad i åtta kapitel. Efter inledningskapitlet med presentation av syfte och bakgrundsinformation, behandlas i kapitel 2 historik. Det offentliga språkets framväxt beskrivs och termer som myndighetsspråk, kanslistil, fackspråk och det juridiska språket förklaras. I kapitel 3, Fackspråk och intimisering, behandlas nutida trender i myndighetsspråket som informalisering och språk- liga rekommendationer för ändamålsenliga texter. I kapitel 4, Forskningsbakgrund, presenterar jag en tidigare undersökning ut- förd av och . Jag visar hur de gick till väga i sina studier och redovisar även deras resultat. I kapitel 5, Metod och material, redogör jag hur min undersökning gick till, hur enkäterna är utformade och vilken litteratur jag har använt. rubriken 6 Resultat redovisar jag resultat från min enkätundersök- ning med tabeller, för att sedan diskutera dem i kapitel 7 Diskussion av resultat. Slutligen avrundar jag uppsatsen med en sammanfatt- ning i kapitel 8 Avslutning. 2 Fackspråkets framväxt – historik I Svenska medeltidsbrev förklarar (2003:213) att rättväsendet började skriftfästa sina handlingar redan under 1200- talet första hälft och bjöd lagen att alla domar skulle skrivas på svenska, vilket ökade kraven på den läs- och skrivkompetens som skulle finnas vid våra rättsinstanser. När svenskan i lands- och stadslagen säkrades som rättsväsendets urkundsspråk, var skriftliga dokument på väg att bli en del av rätts- processen. Att lagen nu föreskrev att samtliga domar skulle skrivas ner och dessutom skrivas på svenska innebar att vi kan få en uppfattning om vilka domar som faktiskt nedtecknades vid tingen och hur folk i de olika landsändarna konfronterades med skrift- samhället (2003:81). Möjligheterna var visserligen inte de bästa för bevarandet av urkunder med något bestående värde, men några få diplom som dokumenterar domar finns dock bevarade. Den mest betydelsefulla enskilda insatsen för etableringen av svenska som urkundsspråk bör dock ha varit lagstiftning . Enligt (2003:83) var den avgörande skillnaden efter landslagens införande att den dömde själv kunde få ta domen i sin hand, uppsöka någon läskunnig och be att få den uppläst på svenska närhelst han ville om han inte själv kunde läsa. Kompetensen var hög, såväl juridisk som språklig hos den utfärdare eller skrivare av domen, eftersom han för det första skulle förstå vilket samband aktörerna hade med varandra, vilka fakta i redovisningen som var viktigast och hur de tidigare ur- kunder som förevisades och åberopades vid den muntliga förhand- lingen hängde samman. Utfärdaren skulle för det andra skriftfästa och referera vad som försiggått på ett sammanhängande och för eftervärlden begripligt språk. (2003:157) anser att många av de urkunder som utfärdats visar på en jämförelsevis hög kom- petens att förstå och strukturera ett innehåll av rättslig karaktär. En term som frekvent förekommer i litteraturundersökningen är ordet kanslisvenska eller kanslispråk, vilket jag ska förklara närmare innan jag påbörjar redogörelsen av min undersökning. Det offentliga språket, som är en övergripande term och där kanslisvenskan in- ryms, är en stilart som enligt & (1975) används i skrivelser, blanketter och trycksaker. Den härstam- mar från statliga och kommunala myndigheter och institutioner. (1993:116) urskiljer i det offentliga språket fyra huvudkategorier: Det gamla lagspråket, Kanslisvenska, Krångel- svenska och Funktionell brukssvenska. Kanslisvenskan har till skill- nad mot det gamla lagspråket fortlevt ända in . kommer av medeltidslatinet cancelli, som betyder inhägnad avdelning i en ämbetslokal, speciellt en domstolslokal (2005:204).