sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning med dagens regelverk. Detta antagande är en huvudsaklig anledning till att det av kommittén bedömda utbildnings- och rekryterings- behovet avviker från de av Försvarsmakten redovisade.10 Kommittén har i kapitel 14 redovisat sin uppfattning att rekry- teringsunderlaget till stående/kontrakterade förband bör komplet- teras med rekryteringsunderlaget till hemvärnet/de nationella skyddsstyrkorna. Grunden för bedömningen är bland annat en jämförelse med rekryteringen till den danska försvarsmakten respektive det danska hemvärnet. FOI har bland annat redovisat att den önskade rekryteringsvolymen för anställning i den danska försvarsmakten är av den danska befolkningen.11 Översatt till svensk befolkningsstorlek skulle detta innebära att rekryteringsunderlaget för anställning/kontraktering skulle uppgå till 4 300 individer. Till de danska erfarenheterna måste emellertid läggas erfarenheterna från rekryteringen till det danska hemvärnet. Antalet kontrakterade till hemvärnet uppgick till av befolkningen utöver dem som rekryterades till försvarsmakten. För svenskt vidkommande skulle detta innebära att rekryteringspotentialen för hemvärnet/de nationella skydds- styrkorna uppgår till knappt 2 100 individer. Denna volym översti- ger det rekryteringsbehov som hemvärnet har rapporterat till kommittén. Den förutspådda demografiska utvecklingen i och några jämförbara stater är i sammanhanget värd att lyfta fram, något som bland annat har gjorts i en rapport från FOI.12 I rapporten har rekryteringsnischens (personer i åldersgruppen 18–) storlek i 20 olika länder –2050 studerats. Storleksförändringarna i de skandinaviska länderna fluktuerar. har avslutat en fas där rekryteringsunderlaget har minskat. Under de kommande 2–7 åren kommer det svenska rekryterings- underlaget däremot att öka kraftigt, varefter en minskning åter kan förväntas. Vad gäller och – två länder som kommittén har studerat närmare – kan konstateras att har varit nere i ett för undersökningsperioden lågt rekry- teringsunderlag. Några mer långtgående slutsatser bör inte dras av de demografiska förutsättningarna, men mycket talar för att 10 Kommittén väljer emellertid att i tabell 17.2 redovisa vilket utbildnings- och rekryteringsbehovet är om den genomsnittliga anställningstiden är fyra i stället . 11 I verkligheten uppnåddes i . Som jämförelse uppnåddes ett rekryteringstal om i och i . 12 , (2006), Den demografiska utvecklingens effekter på militär rekrytering i västvärlden och i , FOI Memo 1631, . Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning , och kommer att ha större grupper att rekrytera ur, jämfört med . Detta skulle tala för att rekryteringsunderlaget kunde vara något högre än det som Försvarsmakten har angett i sina underlag. I anslutning till detta bör dock konstateras att årskullarna av 18-åriga män och kvinnor som är svenska medborgare enligt befinner sig i en nedåtgående trend för att därefter åter öka. I ljuset av detta bör en viss försiktighet iakttas när demografins påverkan på rekryterings- underlaget studeras. Vidare konstateras att ett det antal individer som måste påbörja den grundläggande militära utbildningen är större än det antal som efter utbildningen kan anställas eller kontrakteras. Orsaken till detta är avgångar under utbildningen samt icke-godkända resultat vid examinationen, det vill säga att en rekryt inte uppfyller kraven på militär behörighet. Avgångar kan ske av olika skäl, men oavsett anledning måste strävan naturligtvis vara att de ska minimeras. Ett medel för att uppnå detta, är ett urvalsförfarande som är anpassat mot grundläggande utbildning och vidare befattningsutbildning. Erfarenheter från andra länder visar att avgångar från militära grundutbildningar i frivilligsystem varierar. Eftersom testförfaran- det före tillträde till grundutbildning, förutsättningar under utbild- ning med flera faktorer varierar mellan olika länder är det svårt att alltför precist bedöma hur många som kan antas fortsätta inom Försvarsmakten efter en grundläggande militär utbildning. Några exempel är dock värda att lyfta fram. I avbryter cirka 8– den grundläggande utbildningen, främst av medicinska skäl. Av dem som påbörjar grundutbildning i fort- sätter inom försvarsmakten. har större problem med avgångar och avskiljning från grundutbild- ningen. fortsatte inom den brittiska försvarsmakten av dem som påbörjade grundutbildning. Med denna utgångspunkt anser kommittén att en rimlig bedömning är att av dem som påbörjar den grundläggande militära utbildningen kommer att sluta innan utbildningen är fullgjord eller avstå från fortsatt engagemang efter utbildningens slut. Vad gäller dem som har för avsikt att engagera sig i hemvärnet/de nationella skyddsstyrkorna gör kommittén, på grundval av erfarenheter från de direktutbildningar som hemvärnet har bedrivit, bedömningen att avgångarna kommer att uppgå till . En ytterli- gare förklaring till att avgångarna förväntas bli lägre inom hemvär- Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning net är att målgruppen för rekrytering till hemvärnet/de nationella skyddsstyrkorna delvis är en annan än till anställning/kontraktering i stående/kontrakterade förband. Denna lägre avhoppssiffra torde kunna uppnås för en stor del av dem som vill fortsätta som hemvärnssoldat, i synnerhet ifall själva utbildningen ges av hemvär- net lokalt. När det nya personalförsörjningssystemet väl är i drift och rekrytering av tidigare värnpliktsutbildade kan ske, beräknar kommittén att det sammanlagda årliga rekryteringsbeho- vet till den grundläggande militära utbildningen kommer att ligga på cirka 6 050 personer. Personalbehovet är baserat på det behov som Försvarsmakten har redovisat. Av detta utbildningsbehov utgörs cirka 4 300 av personal till stående och kontrakterade förband, medan hemvärnets/de nationella skyddsstyrkornas utbild- ningsbehov är cirka 1 750 individer. Tabell 17.2 Utbildnings- och rekryteringsbehov efter det att rekrytering av redan värnpliktsutbildade inte längre sker (vid en genomsnittlig anställningstid ) Stående/kontrakterade förband Det bör betonas att ovan angivet utbildnings- och rekryterings- behov är det som krävs ifall någon rekrytering inte sker av personer som redan är värnpliktsutbildade. Tabell 17.3 Utbildnings- och rekryteringsbehov efter det att rekrytering av redan värnpliktsutbildade inte längre sker (vid en genomsnittlig anställningstid ) Stående/kontrakterade förband Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning 17.2.4Utbildningsbehovets inverkan på dimensioneringen av Försvarsmaktens utbildningsorganisation Vid en bedömning av hur stora volymer som Försvarsmaktens utbildningsorganisation ska kunna utbilda, tar kommittén ställning för hur stor utbildningsorganisationen bör kunna vara, när det är möjligt att förvänta sig någon rekrytering av personer som redan har fullgjort sin värnpliktsutbildning. Förvarsmakten har bedömt att rekrytering inledningsvis kan ske från denna grupp av individer. Enligt kommitténs menande är detta också nödvändigt, i synnerhet i samband med att reformen iscensätts. Emellertid talar mycket för att möjligheten att rekrytera större antal individer från denna grupp snabbt minskar, särskilt om förhållandevis stora volymer rekryteras . Mot bakgrund av detta bör dimensioneringen av utbildningsorganisationen vara anpassad till de utbildnings- och rekryteringsbehov som har redovisats av kommittén. Försvarsmaktens nuvarande utbildningsorganisation täcker mer än väl de krav som ställs av att erbjuda grundläggande militär utbildning och efterföljande befattningsutbildning enligt det av kommittén bedömda utbildningsbehovet. En årlig utbildnings- volym om 6 000 personer kommer, som har anförts i avsnitt 17.2.2, att kräva en viss förstärkning av antalet årsarbetskrafter jämfört med om utbildning ges till den volym om 4 000 som Försvarsmak- ten har räknat med. Även hemvärnet skulle behöva ett visst till- skott på resurser om hemvärnet självt skulle utbilda samtliga personer som man avser kontrakteras i de nationella skyddsstyr- korna. Detta kan dock sannolikt lösas ifall utbildning för de natio- nella skyddsstyrkorna ges av den övriga insatsorganisationen. Dessutom är det troligt att den grundläggande militära utbild- ningen kommer att uppnå ett av sina syften, nämligen att skapa intresse för just de nationella skyddsstyrkorna även under utbild- ningen. Som en följd av bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt har Försvarsmakten till anmält ett preliminärt inskriv- ningsbehov enligt följande. SOU 2009:63 Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning Utöver det anmälda inskrivningsbehovet, har skrivit in drygt 2 000 värnpliktiga som kommer att befinna sig i någon fas av sin grundutbildning , det vill säga när de nya bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt med flera författ- ningar avses träda i kraft. Kommittén återkommer längre fram med konkreta förslag för vad som bör gälla för dessa individer i samband med genomförandet av reformen, men konstaterar redan nu att det är av yttersta vikt att Försvarsmakten tar till vara det intresse för tjänstgöring inom det militära försvaret som dessa personer har. Majoriteten av dem som skrivs in för grundutbildning – samt även utbildningsreserven – är enligt resultaten från den webbaserade lämplighetsundersökningen och mönstring positiva till tjänstgöring inom Försvarsmakten. Tabell 17.5 Inskrivna för grundutbildning vid reformens genomförande 17.3Genomförandet av kommitténs förslag Kommitténs förslag: De av kommittén föreslagna ändringarna i lagen om totalförsvarsplikt träder i kraft . Detta medför bland annat att ingen totalförsvarspliktig från och med detta datum är skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt eller att genomgå mönstring om regeringen med hänsyn till försvars- beredskapen inte har föreskrivit om det. Detta gäller även för totalförsvarspliktiga som är inskrivna för värnplikt, genomför grundutbildning som värnpliktiga, eller som är kallade till mönstring. upphävs även lagen 1994:1811) om Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Den förordning som kommittén föreslår om grundläggande militär utbildning och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten och övriga författningsändringar som är nödvändiga för att möjliggöra frivillig utbildning av rekryter träder i kraft . Detta möjliggör genomförande av en Försvarsmaktsgemensam grundläggande militär utbildning. upphävs förordning (2009:4) om grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten. Genomförande av ändringar i tillämpningen av totalförsvarsplikten Enligt tilläggsdirektiven ska kommittén utöver dess ställnings- tagande i delbetänkandet om att reformeringen av soldatförsörj- ningen ska ta sin början även ta ställning till hur ett nytt soldatförsörjningssystem bör införas i enlighet med denna målsättning. Alternativ som ska belysas är bland annat ett infö- rande i flera steg eller minskade utbildningsvolymer under en kortare övergångsperiod. Kommitténs föreslag att genomförandet av förändringar i till- lämpningen av lagen om totalförsvarsplikt sker efter . Genomförandet sker genom att ingen totalförsvarspliktig från och med detta datum ska vara skyldig att fullgöra värn- eller civilplikt eller att genomgå mönstring om regeringen med hänsyn till försvarsberedskapen inte har föreskrivit om det. Detta innefat- tar även totalförsvarspliktiga som är inskrivna för värnplikt, genomför grundutbildning som värnpliktiga, eller som är kallade till mönstring under eller efter . Utbildning av soldater och sjömän ska från detta datum ske på frivillig grund. Särskilt angående ett alternativ med införande i flera steg eller med minskade värnpliktsvolymer Ett alternativ till en omedelbar övergång till ett nytt system skulle ha bestått i en successiv övergång där en del av utbildningen av soldater skulle ha skett med värnplikt som grund som andra soldater skulle ha utbildats inom ramen för ett nytt frivillig- Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning Värnpliktskullarna skulle då successivt ha minskats medan kullarna av frivilliga rekryter skulle ha ökat. En sådan typ av över- gång skulle emellertid ha medfört ett flertal svårigheter. Soldater skulle komma att ha grundutbildats med olika regelverk som bas. Att ha en grupp soldater som utbildas enligt ett system som baseras på plikt och i förlängningen under hot om straffansvar och en annan som utbildas på helt frivillig grund, framstår enligt kommit- tén inte som lämpligt. En sådan typ av lösning skulle också leda till att Försvarsmakten var tvungen att använda två olika regelsystem för soldater under utbildning, bland annat vad gäller förmåner och villkor, trots att innehållet i utbildningarna troligen skulle se lika- dana ut. Kommitténs förslag innebär att det i lagen om totalförsvarsplikt ska anges att ingen totalförsvarspliktig från och med detta datum ska vara skyldig att fullgöra värn- eller civilplikt eller att genomgå mönstring om inte regeringen med hänsyn till försvarsberedskapen har föreskrivit om det. Ett införande i flera steg skulle kräva att övergångsbestämmelser infördes med innebörden att skyldigheten att fullgöra värnplikt fortsatte att gälla för vissa grupper av totalför- svarspliktiga även efter . Kommittén anser inte att det skulle vara lämpligt att på detta sätt undanta vissa totalförsvars- pliktiga från ett generellt stadgande i lagen om totalförsvarsplikt. En konsekvens skulle också bli att man även efter införandet av en reform som innebär att soldatutbildning i ska ske på frivil- lig grund fortsatte att lagföra individer för brott mot totalförsvars- plikten. Kommittén ifrågasätter starkt om detta skulle vara rimligt eller motiverat. Kommittén anser också att effektivitetsskäl talar för en lösning där reformeringen av soldatförsörjningssystemet sker i ett steg. Kommittén har i kapitel 8 pekat på att dagens pliktbaserade utbild- ningssystem på flera plan är ineffektivt. Ett tydligt exempel utgörs av att alltför få värnpliktiga fortsätter inom Försvarsmakten efter att ha fullgjort sin grundutbildning. är antalet utbildade – till följd av krigsorganisationens behov – lågt. Försvarsmakten har för att möta vissa delar av sina personalförsörjningsproblem bland annat nödgats att införa nya utbildningar för personer som är intresserade av en officerskarriär, men som inte har fullgjort värn- plikt. Kommittén är av den uppfattningen att det under övergången till ett nytt och mer ändamålsenligt personalförsörjningssystem är olämpligt att vidmakthålla delar av ett ineffektivt personalförsörj- ningssystem. I stället bör vakanser mötas Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning genom riktade rekryteringsinsatser bland annat mot dem som har fullgjort värnplikt . Kommitténs förslag om en cirka lång Försvars- maktsgemensam grundläggande militär utbildning är utformat för att möjliggöra en ändamålsenlig militär personalförsörjning. Anta- let rekryter som utbildas kommer att vara anpassat utifrån Försvarsmaktens samlade behov av militär personal. Kommittén återkommer i kapitel 18 till beräkningar av hur kostnadseffektiva plikt- respektive frivilligsystemen är i jämförelse med varandra. Redan nu kan emellertid nämnas att frivilligsystemet är avsevärt mer kostnadseffektivt för att utbilda insatsberedda soldater. Utan att i detalj gå in på detta framstår det även ur ett ekonomiskt perspektiv som uppenbart att det lämpligaste är att övergå till det mest funktionella personalförsörjningssystemet. Genomförande av kommitténs övriga förslag Kommittén föreslår att samtliga förslag om författningsändringar rörande inrättandet av en frivillig militär grundläggande, respektive en frivillig militär kompletterande utbildning, träder i kraft . Detta innefattar även kommitténs förslag om förordningen (2010:xx) om grundläggande militär utbildning och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten. Eftersom den av kommittén före- slagna förordningen är tänkt att reglera all grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten bör förordningen (2009:4) om grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten upphävas . 17.4Förslag för Försvarsmaktens genomförande av reformen Kommitténs förslag: De totalförsvarspliktiga som har påbörjat grundutbildning som värnpliktig före bör ges möjlig- het att fullgöra denna på frivillig grund. Försvarsmakten bör sträva efter att så många värnpliktiga som möjligt fullföljer sin grundutbildning. Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning De värnpliktiga som efter vill fortsätta sin utbildning gör detta enligt det regelverk som kommittén före- slår ska gälla för grundläggande militär och kompletterande militär grundutbildning. Utbildningen som erbjuds efter bör syfta till att möta insatsorganisationens behov och ska syfta till att den enskilde får totalt elva månaders grundutbildning. Kommitténs förslag innefattar övergångsbestämmelser som gör detta möjligt. Hemvärnet bör efter erbjuda intresserade att genomföra en grundläggande militär utbildning enligt kommitténs förslag i detta betänkande. Försvarsmakten bör omfördela resurser för att möjliggöra detta. För att möta sitt behov av militär personal bör Försvars- makten i första hand sträva efter att rekrytera personal som genomför grundutbildning . I andra hand bör rekry- tering ske av värnpliktiga som har fullgjort grundutbildning med godkända resultat . Hemvärnets/de nationella skyddsstyrkornas personalbehov bör mötas genom en grundläggande militär utbildning, utöver den avtalspersonal som kommer från de frivilliga försvarsorgani- sationerna. För dem som har skrivits in för värnplikt men inte har påbörjat någon grundutbildning bör en elva månaders grundutbildning erbjudas enligt det regelverk som kommittén föreslår ska gälla för grundläggande militär och kompletterande militär grundutbildning. Kommitténs förslag innefattar över- gångsbestämmelser som gör detta möjligt. Försvarsmakten bör fördela de resurser till hemvärnet som krävs för att hemvärnet ska kunna utbilda nödvändigt antal rekryter för sin personaluppfyllnad. Försvarsmakten har i sitt budgetunderlag angett ett rekryterings- behov om sammanlagt 2 000 anställda och kontrakterade grupp- befäl, soldater och sjömän . Till detta läggs ett behov av 650 officerselever. Uppskattningsvis behöver 1 850 gruppbefäl, soldater och sjömän teckna avtal med de nationella skyddsstyr- korna. Såsom har påpekats, baseras bedömningen på en genom- snittlig anställningstid för gruppbefäl, soldater och sjömän. Försvarsmakten har anfört att rekryteringsbasen efter reformens genomförande främst bör bestå av Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning värnpliktiga som har fullgjort sin grundutbildning . Kommittén delar Försvarsmaktens bedömning om den främsta rekryteringsbasen med följande tillägg. Drygt 2 000 värnpliktiga kommer att direkt påverkas av de nya bestäm- melserna avseende tjänstgöring med civil- eller värnplikt inom totalförsvaret. Majoriteten av dessa har i samband med att de besvarade den webbaserade lämplighetsundersökningen och vid mönstringen uppgett att de vill fullgöra grundutbildning. Flera har även uttryckt ett intresse för att delta i internationella insatser. Till följd av att det är frivilligt för kvinnor att genomföra värnplikts- utbildning kan denna grupps intresse anses ha varit totalt. Försvarsmakten måste tillvarata detta intresse. är det en självklarhet att de personer som inte vill fortsätta sin utbildning inte tvingas till detta i och med att skyldigheten att fullgöra värn- plikt och civilplikt görs beroende av att regeringen föreskriver om det. För att möta detta intresse bör Försvarsmakten ge incitament för dem som har påbörjat sin utbildning att fullgöra denna. Den som väljer fortsatt utbildning kommer även att omfattas av de förmåner och villkor som ska gälla under den grundläggande mili- tära utbildning som kommittén föreslår. Ett annat incitament borde kunna vara en avsiktsförklaring från Försvarsmakten om en fortsatt anställning eller kontraktering under förutsättning att indi- viden uppnår utbildningsmålen. Kommittén vill härvid särskilt framhålla att det är av största vikt för den framtida rekryteringen att ungdomars bild av Försvarsmakten är positiv. På grund av detta bör Försvarsmakten rikta särskild uppmärksamhet för att förmå så många som möjligt bland dem som genomför grundutbildning att kontrakteras eller anställas. Självfallet bör de som har påbörjat sin utbildning uppmuntras till att fullgöra denna. Denna grupp av ungdomar bör kunna utgöra den primära gruppen för rekrytering till stående och/eller kontrakterade förband. Försvarsmakten bör således sträva efter att erbjuda dem som väljer att fortsätta sin grundutbildning efter en befatt- ningsutbildning som kan leda till kontraktering/anställning i insatsorganisationen. För att möjliggöra detta föreslår kommittén övergångsbestämmelser i den förordning som ska reglera grund- läggande och kompletterande militär utbildning. Övergångs- bestämmelserna innebär att den maximala längden på den kompletterande militära utbildningen som Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning förordningen är i kraft utsträcks från 62 . På så sätt kan Försvarsmakten på frivillig grund färdigutbilda de värnpliktiga som fullgör grundutbildning när de av kommittén föreslagna ändringarna i lagen om totalförsvarsplikt träder i kraft. Försvarsmakten ges härigenom också möjlighet att under ett första år erbjuda en frivillig elvamånaders grundutbildning, enligt det utbildningssystem som gäller för värnpliktiga . Bedömning av rekrytering till kontraktering/anställning av värnplik- tiga i grundutbildning I kommitténs delbetänkande redovisades att cirka 10–av värnpliktsutbildade män –2005 har sökt internationell tjänstgöring. För kvinnorna pendlade antalet ansökningar mellan . Sannolikt uppnåddes högre anställningsgra- der under rekryteringen till Nordic Battlegroup bland dem som skrevs in för grundutbildning –2006. Mot denna bak- grund gör kommittén bedömningen att åtminstone av dem som fullgör grundutbildning kan utgöra en ytterligare rekryteringsbas för vidareutbildning till officer, anställ- ning eller kontraktering. Detta skulle motsvara cirka 400 individer. Resultatet av detta antagande är att Försvarsmakten bör vidta ytterligare rekryteringsinsatser för att kunna nå fram till ytterligare cirka 2 250 personer av tidigare värnpliktsutbildade. Dessa personer kan endera rekryteras till officersutbildning eller anställas/kontrakteras som gruppbefäl, soldater eller sjömän. Antalet motsvarar cirka 6,5–7,av den volym tidigare värnpliktsutbildade som Försvarsmakten och har beräknat finnas tillgänglig. Bedömning av rekryteringsbehovet för hemvärnet/de nationella skyddsstyrkorna Hemvärnet planerar att genomföra utbildning i egen regi till hemvärnet/de nationella skyddsstyrkorna. Totalt planeras knappt 600 utbildningsplatser erbjudas vid lokala utbildningsgrup- per. Centralt stöd kommer att ges till den lokala rekryteringen. Detta kan ställas i relation till vad som anförs i Försvarsmaktens budgetunderlag. I detta uppges ett uppskattat rekryteringsbehov av Genomförande av en övergång till en på frivillighet baserad personalförsörjning cirka 1 850 personer till de nationella skyddsstyrkorna . Cirka 2 000 värnpliktiga fullgör alltså grundutbildning och knappt 600 individer avses direktutbildas av hemvärnet. Det framstår därför som om hemvärnets/de nationella skyddsstyrkor- nas personalbehov är större än det rekryteringsunderlag som ges av dem som värnpliktsutbildas och dem som ska direktutbildas.