sou · GWB396 · 2009-01-01 00:00:00 — 5.3Radiobranschens kommentarer till PTS frekvensrapport () har inkommit med två yttranden över PTS rapport. I dessa yttranden har RAB i huvudsak anfört följande. Ett tillstånd att sända kommersiell radio innebär rätt att bedriva sådana sändningar som kan tas emot med god hörbarhet i hela det geografiska område som tillståndet omfattar. Av PTS rapport framgår att det går att skapa ett rikstäckande analogt nät yttäckning, men att nuvarande tillståndshavare som sänder kommersiell radio i så fall skulle påverkas negativt. Utöver den konstaterade effektsänkningen som flertalet tillståndshavare skulle drabbas av kan det bli nödvändigt att vissa inarbetade frekvenser byts ut mot nya, oanvända, frekvenser som är sämre placerade på FM-bandet. Sådana eftergifter skulle avsevärt försämra de befintliga aktörernas situation vad gäller täckning och mot- tagningskvalitet och inte längre uppfylla de villkor och rättigheter som radio- och TV-lagen ger tillståndshavarna. Jämförelsevis har så höga sändningseffekter att det på vissa orter är möjligt att höra ett och samma program på flera frekvenser . RAB delar inte PTS bedömning att en fullständig om- koordinering av det analoga FM-nätet skulle vara en onödig, kostsam eller tidskrävande åtgärd. Den befintliga frekvensplanen är ineffektiv , varför det vore en kostsam och mycket kortsiktig lösning att utgå från den befintliga frekvensplanen. Den bedömning PTS gjort om ett förestående teknikskifte och att framtiden ter sig mer digital är exakt samma formuleringar som myndigheten använde i ett yttrande 1999 över en då utförd frekvensutredning. Ett sådant teknikskifte verkar mer avlägset än det var då, eftersom det numera finns fler och effektivare tekniker att välja på än tidigare. Myndighetens hänvisningar till digital teknik är därför inte relevanta när det gäller ett beslut om det analoga FM-nätet är värt att investera i. 5.4Ytterligare utredning av PTS Utredningen har i anledning av rapporten ställt ett antal kom- pletterande frågor till PTS. De frågeställningar som utredningen önskat få besvarade är på vilket sätt och i vilken utsträckning de befintliga kommersiella radiosändningarna kommer att påverkas av en omplanering som skapar utrymme för ett nytt nationellt nät. Specifika frågor som har ställts är a)om det finns regionala skillnader i en sådan påverkan mellan exempelvis storstad och landsbygd, b)om etablerandet av ett nationellt nät skulle medföra att vissa av de befintliga tillståndshavarna förlorar möjligheten att sända på sina nuvarande frekvenser, och c)om det är möjligt att förebygga en negativ påverkan på befintliga kommersiella radiosändningar genom att nya rikstäckande sändningar startar etappvis och i olika områden (i stället för att starta i hela landet). Utredningen har vidare önskat svar på hur stor befolkningsmängd de tre alternativen , respektive geografisk täckning motsvarar. PTS har i ett yttrande till utredningenTPF3FPT i huvudsak uppgett följande. På vilket sätt, och i vilken utsträckning, befintlig lokal kommersiell radio kommer att påverkas av ett nytt nationellt nät är svårt att avgöra i detalj utan en sådan noggrann analys som görs inom ramen för ett frekvensplaneringsarbete. Ett rimligt antagande är emellertid att påverkan främst kommer att bestå i en försämring av såväl täckningsområden som hörbarhet. Påverkan kan antas vara störst i storstadsområdena vilket kan leda till ett minskat antal lyssnare för lokal kommersiell radio. En annan aspekt att beakta är den s.k. frekvensidentiten, dvs. att en radiostation är starkt förknippad med den frekvens som den sänder på. Om ett nytt nät införs kan det komma att krävas att vissa av de befintliga tillståndshavarna måste byta frekvens. En förlorad frekvens- identitet kan få avsevärda konsekvenser när det gäller marknads- föring och återuppbyggnad av varumärket. Resursmässigt är det rimligt att införa sändningar på en ny nationell frekvens etappvis, men att göra så bedöms inte minska de negativa konsekvenserna 3TP PT PTS promemoria , diarienummer 08-6603 (utredningens diarienummer 55). för nuvarande tillståndshavare. De kommer således ändå att drabbas av mindre täckningsområden och sämre hörbarhet. På utredningens fråga om vilken befolkningstäckning de tre alternativen med olika grad av yttäckning innebär, har PTS uppgett att yttäckning motsvarar i genomsnitt befolknings- täckning, yttäckning motsvarar i genomsnitt befolknings- täckning, och yttäckning motsvarar i genomsnitt befolknings- täckning. I avsnitt 8.5 behandlar utredningen frågan om det, med grund i PTS rapport, bör införas möjlighet att sända nationell kommersiell radio på FM-bandet. 6Den digitala utvecklingen inom radions område Ljudradiosändningar kan bedrivas med olika tekniker och utnyttja olika frekvensområden. Analog radio sänds i framför allt det s.k. FM-bandet (87,5–). FM står för frekvensmodulering och är benämningen på den analoga radioteknik som används för radiosändningar i detta frekvens- område. Vidare förekommer i begränsad omfattning sändningar med AM-teknik (amplitudmodulering) på långvågs-, kortvågs- och mellanvågsbanden (30 kHz–). Dessa frekvensområden benämns ibland AM-bandet. Sändningar på AM-bandet behandlas närmare i avsnitt 10.1. Sändningar med digital teknik ger bättre ljud och skapar plats för fler kanaler än vad motsvarande analoga sändningar gör. Den digitala teknik som används mest är Digital Audio Broadcasting (DAB). Precis som FM är DAB en teknik som används för marksänd radio. Tekniken fungerar väl för mobil mottagning och gör det möjligt för ett obegränsat antal lyssnare att ta del av sändningarna . DAB har vidareutvecklats i form av DAB+, som ökar sändningskapaciteten två till jämfört med den ursprungliga DAB-versionen. I FM har varje radiokanal – t.ex. P1 – en egen frekvens. I DAB sänds däremot flera kanaler tillsammans i ett frekvensblock (även kallad multiplex eller mux). Ett sådant frekvensblock ger utrymme för minst sex programtjänster (dvs. kanaler) och en del andra datatjänster. Ett nät utgörs av innehållet i en mux. Med DAB+ kan en mux rymma upp till 20 kanaler. För att kunna lyssna på digitala sändningar krävs en särskild radiomottagare – en DAB-mottagare. Till skillnad från en FM-mottagare kan en DAB-mottagare t.ex. visa text, grafik och Den digitala utvecklingen inom radions område bilder på ett text/bildfönster. I anslutning till sändningar kan det därmed gå att få information om t.ex. programnamn, medverkande eller låttitlar. Allt fler mottagare är dessutom utrustade med en möjlighet att lagra ljud, vilket gör att det går att spela upp tidigare sändningar. Kostnaden för en DAB-mottagare är ca och uppåt. beslutade att låta , (Utbildningsradion) och privata programföretag inleda radiosändningar med digital teknik. Sändningarna skulle ske i begränsad omfattning och efter särskilda beslut av regeringen. Syftet var att , Utbildningsradion och andra radioföretag skulle få prova den nya digitala tekniken och att allmänheten skulle få möjlighet att bedöma för- och nackdelar med denna. Sändningarna skulle inledningsvis förekomma i ett begränsat antal områden i såväl storstadsregionerna som i andra delar av landet. Regeringen bedömde att sändningsverksamheten skulle finansieras av de medverkande företagen utan att staten skulle anslå särskilda medel. Vidare ansåg regeringen att ett beslut om att byta sändningsteknik – från analog till digital teknik – kunde fattas först när det fanns omfattande erfarenhet av den nya tekniken. När de digitala sändningarna hade pågått skulle därför en utvärdering ske. inledde provsändningar med DAB-teknik. därefter utlyste Radio- och ett begränsat antal tillstånd att sända lokal radio med sådan teknik. Ett antal ansökningar kom in, främst från de kommersiella lokalradio- stationer som redan sände med analog teknik. De sökande programföretagen valde dock efter rekommendation av bransch- organet att inte godkänna de tillstånds- villkor som regeringen föreslog. Konsekvensen blev att det inte gavs några tillstånd att sända digital radio till kommersiella aktörer. Med undantag av att TeracomTPF1FPT beviljats ett tillfälligt tillstånd att sända digitalt , har ingen annan aktör än och Utbildningsradion fått tillstånd till digitala sändningar. 1TP PT hade det formella tillståndet, men MTG Radio stod för innehållet i sändningarna. Den digitala utvecklingen inom radions område Vid introduktionen av digital radio 1995 beräknade att sändningarna i Stockholms-, Göteborgs- respektive nådde av befolkningen. På uppdrag av byggde ut det nationella sändarnätet och 1999 hade det en täckningsgrad på . Sändningarna i de regionala frekvens- blocken beräknades nå av befolkningen i . beslöt dock att , i avvaktan på en utvärdering av den digitala radion, skulle minska kostnaderna för sina digitala sändningar. DAB-sändningarna har endast omfattat , , och . Hushållstäckningen minskade därmed från till och sändningarna i de regionala frekvensblocken upphörde helt. Den parlamentariskt sammansatta föreslog 2004 i sitt slutbetänkande Digital radio (SOU 2004:16) att DAB-sändningarna etappvis skulle byggas ut. Efter att betänkandet hade remissbehandlats uttalade dock regeringen i en skrivelse till att det inte fanns skäl att välja en enskild teknik för den framtida radiodistributionen. Enligt regeringen var bl.a. fördelarna för konsumenterna med DAB-tekniken inte klarlagda och tekniken hade haft begränsad framgång i andra länder. Andra tekniska lösningar hade heller inte prövats fullt ut. Regeringen avsåg dock att noga följa utvecklingen på området.TPF2FPT 6.3Radio- och uppdrag att följa den digitala utvecklingen Radio- och fick 2006 i uppdrag av regeringen att utifrån ett brett perspektiv följa utvecklingen av tekniker för digital distribution av radio samt att ta fram underlag för en löpande bedömning av olika tekniker. Uppdraget skulle utföras i dialog med , Utbildningsradion, övriga företag och organisa- tioner inom radio- och TV-branschen, närradions företrädare, berörda myndigheter och andra aktörer. Radio- och har inom ramen för uppdraget gett ut tre rapporter Framtidens radio – delrapport 1 och 2 samt slutrapportTPF3FPT. Den första rapporten innehåller en översiktlig redovisning av de befintliga teknikerna för digital radiodistribution. PT Se skr. 2005/06:66. PT Framtidens radio - delrapport 1 (dnr 54/2006), Framtidens radio - delrapport 2 (dnr 345/2007) och Framtidens radio - slutrapport (dnr 578/2008). Den digitala utvecklingen inom radions område rapporten har de olika teknikerna analyserats. Den tredje och sista rapporten redovisar slutresultatet. Rapporterna är avsedda att utgöra underlag för och regeringens strategi avseende framtida satsningar på digitalradion. I sammanfattningen av slutrapporten konstaterar följande. Radion har varit det största massmediet, men den har tappat lyssnare. Däremot ökar mediekonsumtionen totalt sett. Ungdomarna överger de traditionella medierna och de vill själva bestämma när, var och hur de tar del av medieinnehåll, exempelvis på Internet och i mobiltelefonen. En konsumentundersökning visar att av radiolyssnarna vill ha fler och nya funktioner i radion. Lyssnarna är mest intresserade av att enkelt kunna söka radiostation, få bättre ljudkvalitet och hörbarhet samt öka tillgängligheten för personer med syn- och hörselnedsättningar. Lyssnarna vill också ha ett större utbud av radiokanaler över hela landet. Radion behöver utvecklas för att möta konsumenternas behov. Men radiomediet kan inte utan svårighet utvecklas i dagens FM-nät. visar i sin rapport att en utveckling skulle kräva en kostsam och tidskrävande omplanering av FM-nätet. Men det räcker inte. En omplanering av frekvenserna frigör inte så mycket utrymme som behövs och antalet nya kanaler och tjänster kan endast ökas marginellt. Ny teknik skapar förutsättningar för förbättringar. Radiobranschens aktörer är överens om att det behövs en digital huvudform för distribution av radiosändningar och efterfrågar klara och tydliga spelregler för tillstånd. Dessutom är aktörerna överens om att FM-nätet inte bör släckas ned för tidigt, utan användas för exempelvis parallellsändningar och utökade lokal- och närradiosändningar. Det finns flera olika tekniker för digitalradio, som gör att den bland annat kan sändas i digital-TV-näten, över Internet, i mobilnäten och även i FM-nätet . De flesta europeiska länder har infört eller genomför tester med olika digitala radiotekniker. Ett rikstäckande digitalt radionät i skapas snabbast, enklast och billigast i det frekvensutrymme som är avsatt för digital ljudradio. har haft i uppdrag av regeringen att skapa förutsättningar för digital radio i och frekvensområdet är färdigplanerat och harmoniserat med övriga . har man testsänt den digitala radiotekniken DAB. är stora delar av DAB-nätet utbyggt. De största aktörerna på radioområdet anser att DAB+ är den teknik för rikstäckande digital ljudradio som förefaller mest lämpad för . DAB+ är en uppgraderad version av den beprövade DAB- standarden och kan ge plats för omkring 80 rikstäckande radiokanaler i det planerade frekvensutrymmet. Liksom DAB är DAB+ standardiserad och harmoniserad med övriga . Den digitala utvecklingen inom radions område är viktig att ta hänsyn till vid val av teknik. De tekniker som väljer för mediedistribution bör vara standardiserade av europeiska standardiseringsorgan och användas i frekvensutrymmen som är planerade och harmoniserade med övriga länder enligt internationella överenskommelser. En gemensam digitalradioteknik i är också en förutsättning för ett rikt utbud av radiomottagare till överkomliga priser. Internationella Teleunionen (ITU) har hand om fördelningen av frekvensutrymme mellan olika länder. har endast ett visst frekvensutrymme – kallat band III – tagits i anspråk för digitala radiosändningar. Band III omfattar området 174–, men i vissa regioner utnyttjas även området 230–för DAB-sändningar. DAB-radio sänds alltså i en högre del av frekvensspektrumet än analog radio, som framför allt sänds inom frekvensområdet 87,5–(FM-bandet). Det innebär att en utbyggnad av digitala radiosändningar med DAB-teknik inte konkurrerar med den analoga radion om sändningsutrymme. Vid i antogs det s.k. , vilket ger möjlighet att etablera ett nationellt och tre regionala sändarnät för radio med DAB-teknik. () presenterade en delrapportTPF4FPT med anledning av ett regeringsuppdrag att redovisa en planeringslösning för marksänd digital-TV. Rapporten berör band III och hur det utrymmet kan användas för olika rundradiotjänster. Det konstateras att de internationella överenskommelserna utgör grunden för möjligheterna att bygga ut nät för digital radio. PTS påpekar dock i rapporten att det krävs en detaljerad analys av varje enskild tilldelning, baserat på den önskade användningen, innan det klart går att säga hur tilldelningen kan användas. Det kan också krävas koordinering med grannländerna innan en tilldelning kan tas i bruk. Sammanfattningsvis finns det dock ett relativt stort utrymme tillgängligt för digitala radiosändningar enligt följande. 4TP PT Se PTS rapport för marksänd digital TV - VHF (PTS-ER-2008:16). Den digitala utvecklingen inom radions område SOU 2008:96 Tillgängligt frekvensutrymme omräknat till antal ljudradio- Kanaler/mux DAB+ 1152 kbit/s 1152 kbit/s 1152 kbit/s 1152 kbit/s Sammanlagt är det möjligt att skapa fyra rikstäckande sändarnät, varav tre är regionalt nedbrytbara. Varje sändarnät eller multiplex kan med DAB-teknik rymma ungefär tio programtjänster (radio- kanaler). Med den utvecklade tekniken DAB+ ryms upp- skattningsvis ca 20 kanaler i varje nät. Sammanlagt i de fyra näten skulle därmed 80 kanaler kunna rymmas. är dock endast två nät delvis utbyggda – mux 1 (till befolkningstäckning) och mux 2 (till befolkningstäckning). Mux 1 omfattar ett nationellt nät och är ett s.k. singelfrekvensnät, vilket innebär att samma frekvens används i hela landet. Mux 2, som är ett regionalt nedbrytbart nät, kan användas för att sända olika material i de olika regionerna. Regionalt nedbrytbara nät kan också användas för nationella sändningar om samma innehåll sänds i de olika regionerna. Mux 3 och 4 är två nät som vart och ett kan brytas ned lokalt i 34 områden, vilka motsvarar dagens sändningsområden för analog kommersiell radio. Dessa nät ger utrymme för 20 nationella kanaler i varje, och för varje enskilt tillstånd kan olika material sändas i 34 olika områden. Inget av näten är dock utbyggda och för att skapa sändningsmöjligheter krävs omfattande investeringar. Det har inte varit möjligt för utredningen att bedöma de kostnaderna. Den digitala utvecklingen inom radions område 6.5Digitalradio i andra länderTPF5FPT Det sänds digitalradio på många håll runt om i världen; pågår sändningar i ungefär 30 länder. I närhet är det framför allt , och som har satsat på utbyggnad av digital radio.TP PT DAB är det marksända digitalradiosystem som har fått störst genomslag internationellt, bortsett från och . I hindrar frekvensplaneringen att DAB införs, och där har man i stället valt att satsa på satellitradio för nationell täckning. I finns ännu ingen officiell och gemensam syn på vilken teknik för digitalradio som ska väljas. DAB är dock den teknik som är mest utbredd. Utformningen av indikerar också att många länder tror på en framtida digitalisering av radio med DAB-tekniken. Trots stora satsningar har dock DAB haft svårt att slå igenom som ny radiostandard. Inget land har t.ex. genomfört ett teknikskifte från FM till DAB. En förklaring till det är att den ursprungliga DAB-standardens effektivitet och kvalitet har ifrågasatts. Den tekniska utvecklingen av DAB-standarden med ny effektivare kodning i form av DAB+ ger dock nya möjligheter att införa DAB runt om i . slöt ett medieavtal, som bl.a. innebär att den digitala radion via DAB ska byggas ut i . Beslutet om utbyggnaden baserades på förutsättningen att staten ska auktionera ut sändningsmöjligheter och att det därefter är upp till radiobranschens aktörer att utnyttja dessa möjligheter. Det är således tillståndshavarna själva som finansierar både program- verksamheten samt etableringen och driften av sändarnäten. I finns kanalerna i två nationella sändarnät. kommer public service-bolaget () bara att ha tillgång till det ena sändarnätet medan kommersiella kanaler kommer att kunna utnyttja det andra nätet. planerades en auktion av fyra nya kanaler, men auktionen sköts upp 5TP PT Texten i detta avsnitt bygger i allt väsentligt på kapitel 12 i Radio- och . Den digitala utvecklingen inom radions område tills beslut hade fattats om att omplanera FM-bandet. En omplanering kommer att medföra fler FM-kanaler med nationell täckning. uppskattades utomhustäckningen med DAB i till . Mer än 1,3 miljoner danskar, eller av befolkningen, har tillgång till en DAB-radio i hemmet. sänds 17 DAB-kanaler i , varav 14 är sändningar från DR och tre är kommersiella sändningar. Tre DAB-kanaler som bara sänds digitalt finns nu bland de tio radiokanaler som lockar flest lyssnare i . DAB introducerades i av public service-företaget oy (YLE). Det nationella nätet nådde 2002 av befolkningen, vilket motsvarar ungefär två miljoner invånare, medan det regionala sändarnätet nådde ut till ca 1,2 miljoner invånare. DAB har inte haft någon framgång i . beslutade YLE att tills vidare stoppa sina sändningar i DAB-nätet. Bland orsakerna nämndes att försäljningen av DAB-mottagare i hade varit mycket blygsam. Dessutom var de kommersiella radiostationerna inte längre intresserade av att sända med både analog och digital teknik. började provsändningar med DAB . Aktörerna, med public service-företaget () och den kommersiella kanalen P4 Radio i spetsen, har satsat på denna teknik efter politisk enighet om att bygga ut DAB. riksdag, har förutsatt att aktörerna själva ska stå för utbyggnadsstrategi och investeringar. beräknas av befolkning ha tillgång till en DAB-mottagare. Det finns två sändarnät under utbyggnad; ett nationellt och ett regionalt. Det regionala nätet disponeras i sin helhet av NRK medan kapaciteten i det nationella nätet huvudsakligen är avsett för kommersiella aktörer. täckte dessa nät av Den digitala utvecklingen inom radions område har en topografi (terrängförhållanden) som är besvärlig för marksändningar och NRK anser sig inte kunna finansiera både digitala och analoga sändningar som når hela befolkningen. NRK vill att det analoga FM-nätet ska släckas ned men regeringen har uttalat att det inte är aktuellt att besluta om en tidpunkt för avveckling av FM-sändningarna förrän hälften av hushållen i har skaffat sig antingen digitala mottagare eller analoga mottagare med s.k. adapter. är det land som först startade digitala radio- sändningar baserad på DAB-standarden. De första reguljära nationella sändningarna inleddes och når dessa sändningar av befolkningen. Per finns det ett nationellt tillstånd och 50 lokala tillstånd att sända digital radio. Totalt finns det ca 400 DAB-kanaler varav är privat- finansierade. En undersökning utförd visade att av allt radiolyssnande i sker via DAB och att närmare en tredjedel av befolkningen äger en DAB-radio. Fler lyssnar på digitalradio via DAB än via alla andra digitala plattformar såsom Internet och digital-TV. har det sålts nästan 7 miljoner DAB-mottagare i . Detta har varit en följd av en massiv marknadsföring av DAB och tillgång till billiga mottagare. Detta kapitel beskriver regelverken för kommersiell radio i , , och . I avsnitt 6.5 har utvecklingen vad gäller digital radio i dessa länder beskrivits. Regelverket för kommersiell radio finns i lov nr. 338 af 11. om radio- og fjernsynsvirksomhed och bekendtgørelse nr. 1627 af 13. om lokal radio- og fjernsynsvirks- omhed. 1368 af 15. om reklame og sponsorering i radio og fjernsyn innehåller kompletterande regler om reklam i radio. Lokala radio- och TV-nämnder hade tidigare hand om tillstånds- givningen för lokal kommersiell radio. har dock dessa funktioner förts över till Radio- og tv- nævnet, som är central administrativ myndighet för radio och TV i . Nämnden utövar även tillsyn över att regelverket efterlevs. I nämnden ingår 7–8 ledamöter med särskild kompetens inom bl.a. juridik, media/kultur och ekonomi. Till sin hjälp har nämnden ett sekretariat – – som bereder ärendena. Det finns ca 130 lokala sändningstillstånd för kommersiell radio i . Flera sändningstillstånd kan beviljas inom ett och samma sändningsområde och en tillståndshavare kan inneha flera tillstånd. Det finns inte några restriktioner för vem som kan få ett sänd- ningstillstånd, t.ex. att medieföretag skulle vara uteslutna. Fördelningen av tillstånd sker via udbud. Det innebär att Radio- og tv- nævnet annonserar att det finns lediga sändningstillstånd att ansöka om. Den sökande ska ange sina ekonomiska förutsättningar (t.ex. hur stationen ska finansieras) och vilken inriktning program- verksamheten ska ha (t.ex. om den kommer att rikta sig till bestämda målgrupper). Efter att ansökningstiden gått ut utvärderar Radio- og tv-nævnet ansökningarna och fördelar tillstånden med utgångspunkt i att programutbudet i varje lokalt område ska ha en allsidig karaktär (tilladelser fordeles ved skönhedskonkurrence)TPF1FPT. Nämnden ska således sträva efter en bredd och variation i radioutbudet. Ett sändningstillstånd kan inte överlåtas. Det finns inga särskilda krav på vad sändningarna ska innehålla för de tillståndshavare som fått sina tillstånd före . För tillstånd meddelade efter det datumet ska dock tillstånds- havaren sända det programinnehåll som denne uppgett i sin ansökan. Samtliga innevarande tillstånd har förlängts till utgången av 2010 och eventuella nya tillstånd som meddelas kommer att gälla till utgången av 2010. Regelverket innehåller ingen före- skrift om längden på varje tillståndsperiod. Däremot föreskriver bekendtgørelsen om lokal radio- og fjernsynsvirksomhed uttryckligen att ett tillstånd högst får löpa till .