sou · GWB338 · 2009-01-01 00:00:00 — NOU beaktade vid sitt ställningstagande att kommunala bostadsföretag är underkastade kommunalrättsliga begränsningar avseende bl.a. vinstsyfte, att de har en hyresnormerande roll, att de i vissa fall erhåller offentliga bidrag på andra villkor än privata aktörer samt att en kommun knappast skulle låta sitt bostadsföre- tag gå i konkurs. Mot den bakgrunden ansåg NOU att de kom- munala bostadsföretagen inte själva står den ekonomiska risken för sin verksamhet och ofta erhåller offentlig finansiering samt därför är upphandlande enheter. Om kommunala bostadsaktiebolag ska bedrivas på affärsmässig grund och, som vi föreslår i kapitel 17, den hyresnormerande rollen för kommunala bostadsföretag avskaffas, kan det ifrågasättas om den slutsats NOU drog i sitt yttrande alltjämt skulle vara den- samma, om våra förslag genomförs. Den slutliga bedömningen av den frågan ankommer emellertid inte på oss, och vi har inte heller sett anledning att analysera frågan med utgångspunkt i nya upp- handlingslagen. 10.11 Vissa möjligheter att ta emot stöd Vårt förslag: Affärsmässiga kommunala bostadsföretag ska få ta emot stöd, om stödet omfattas av de minimis-reglerna eller ett gruppundantag eller om kommissionen har godkänt stödet efter anmälan. Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 Hänsynen till den kommunala självstyrelsen talar för att kommu- ner bör ha möjlighet att lämna stöd till sina bostadsaktiebolag i den mån som det är förenligt med det EG-rättsliga regelverket. För att stöd ska kunna lämnas måste det vara godkänt av kommissionen. Kommissionen kan godkänna stöd dels efter enskild anmälan, dels genom s.k. gruppundantag. 10.11.2 Möjligheter att lämna stöd utan anmälan Visst stöd är godtagbart enligt förordningar som kommissionen har antagit och därför undantaget från anmälningsplikten. Kom- missionen har antagit dels förordning nr 1998/2006 om tillämp- ningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre be- tydelse (de minimis-reglerna), av vilken framgår att visst stöd inte anses som stöd i den mening som avses i artikel 87.1 eftersom det inte anses påverka konkurrensen och handeln mellan medlems- staterna, dels fem förordningar med gruppundantag för visst stöd. Stöd som uppfyller de villkor som ställs upp i dessa förordningar kan lämnas utan någon föregående anmälan till kommissionen. De fem förordningarna är kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (EGT L 10, , s. 33), kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 av om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 för att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta stöd till forsk- ning och utveckling (EUT L 63, 28.2.2004, s. 22), kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av om tillämp- ningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (EGT L 10, , s. 20), kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (EGT L 337, 13.12.2002, s. 3) och kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av om tillämpningen av artik- larna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (EUT L 302, 1.11.2006, s. 29). Av de minimis-reglerna framgår att stöd av mindre betydelse som inte överstiger per stödmottagare om tre beskattningsår under vissa förutsättningar inte omfattas av Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 anmälningsskyldigheten enligt artikel 88.3, eftersom sådant stöd inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1, närmare bestämt kravet på snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Undantaget gäller för s.k. genomsynligt stöd av mindre betydelse. Genomsynligt stöd är stöd för vilket det är möjligt att i förväg exakt räkna ut den s.k. bruttobidrags- ekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning. Enligt uttal- andena i förordningen kan sådana beräkningar göras för till exem- pel bidrag och räntesubventioner. Stöd i form av kapitaltillskott bör enligt förordningen inte anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte det sammanlagda offentliga kapital- tillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Vi redogör inte närmare för förutsättningarna för att lämna stöd enligt gruppundantagen. 10.11.3 Stöd efter enskild anmälan 10.11.3.1 Stöd enligt artikel 87.3 c Som redan nämnts kan kommissionen godkänna stöd efter enskild anmälan. Av artikel 87.2 och 87.3 i fördraget framgår under vilka förutsättningar som kommissionen kan godkänna stöd. Av de möjligheter som ges är det framför allt den i artikel 87.3 c som kan bli aktuell att tillämpa när det gäller kommunala bostadsaktiebolag, nämligen stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverk- samheter eller vissa regioner. Kommissionen har på vissa områden antagit riktlinjer i vilka den anger vad som krävs för att visst stöd ska kunna godkännas med stöd av artikel 87.3 c. Bland dessa riktlin- jer återfinns de som vi har redogjort för i kapitel 6 (avsnitt 6.4.3.1 och 6.4.3.3), nämligen riktlinjer för statligt regionalstöd –2013 och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till und- sättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Stöd kan godkännas med stöd av artikel 87.3 c även om kom- missionen inte har antagit några riktlinjer för stödet. Det är exem- pelvis möjligt att stöd till bostadsföretag för att möjliggöra bredare satsningar för att vända den samhälleliga utvecklingen i en stadsdel skulle kunna undantas med stöd av denna bestämmelse. Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 10.11.3.2Stöd till kommunala bostadsföretag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse Om en kommun önskar driva sitt bostadsaktiebolag enligt reglerna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i artikel 86.2 bör det stå kommunen fritt att hos kommissionen ansöka om tillstånd att driva verksamheten enligt denna artikel. I kapitel 11 (avsnitt 11.4) kommer vi att närmare beröra vilka villkor som då måste uppfyllas. Det rör sig om krav på anförtroende, att det som anförtros ska vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, proportionalitet och att tjänsten inte ska leda till negativ samhandelspåverkan i strid med gemenskapens intresse. Kommunen kan också vilja att en del av verksamheten ska be- drivas med stöd som undantas enligt artikel 86.2. Kommissionens utgångspunkt är att stöd till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan undantas främst om det är fråga om ersättning för att täcka underskott i verksamhet avseende sådana tjänster. Kommissionen har i gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (se kapitel 6, avsnitt 6.4.4.2) angett vid vilka förutsättningar som sådant stöd kan godtas. 10.11.4 Upplysningar om stöd Enligt 6 § lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler (tillämpnings- lagen) är kommuner och landsting skyldiga att lämna upplysningar till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer om alla former av stöd som planeras och som kan bli föremål för prövning av kommissionen. Vårt förslag: Bestämmelsen om affärsmässighet utformas som en regel om att kommunala bostadsaktiebolag ska driva verk- samheten på affärsmässig grund. Det följer av lagtexten att ett kommunalt bostadsaktiebolag får motta stöd som godkänts av Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 kommissionen eller är förenligt med de s.k. de minimis- kriterierna eller bestämmelserna om gruppundantag. Vår bedömning: Det behövs ingen regel som – utöver regeln om affärsmässig grund och det EG-rättsliga förbudet i artikel 7.1 – uttryckligen förbjuder olagligt statsstöd till kom- munala bostadsaktiebolag. När det i kommunalrättsliga sammanhang slås fast att viss verk- samhet inte ska drivas enligt en självkostnadsprincip och vara underkastad ett förbud mot vinstsyftande verksamhet utan ska drivas affärsmässigt, uttrycks detta genom ett stadgande om att verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund (se kapitel 4, avsnitt 4.5). En sådan lagteknisk lösning har enligt vår mening också goda skäl för sig. Att i lagtext slå fast exakt hur gränsdrag- ningen ser ut i olika avseenden för att kommunala bostadsaktie- bolag inte ska bryta mot artikel 87.1 skulle nämligen kräva en otymplig detaljmässighet i ett flertal avseenden. En sådan lagstift- ningsteknik används inte i , utan den gängse metoden i svensk lagstiftningstradition är i stället att, med utgångspunkt i ganska generellt hållna bestämmelser, i förarbetena ge mer detal- jerade redovisningar för bestämmelsernas syfte och anvisningar för deras tillämpning. Det har vi också gjort ovan. Av nu angivna skäl bör bestämmelsen om affärsmässighet utformas som en regel om att kommunala bostadsaktiebolag ska driva verksamheten på affärsmässig grund. En sådan bestämmelse bör lämpligen tas in i lagen om kommunala bostadsaktiebolag (som vi i kapitel 14 före- slår att allbolagen döps om till). En regel om att kommunala bostadsaktiebolag ska bedrivas på affärsmässig grund är, som framhållits ovan, inte avsedd att utgöra en detaljerad reglering för hur de kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva sin verksamhet utan uttrycker endast gränserna för vad bolagen får göra ur ett EG-rättsligt perspektiv. Regeln innebär motsatsvis ett förbud mot att driva bolagen på något annat sätt än affärsmässigt, dvs. ett förbud mot att lämna EG-rättsligt otillåtet stöd till de kommunala bostadsaktiebolagen. Ett sådant förbud följer för övrigt direkt av artikel 87.1. Något behov i svensk rätt av en regel som – utöver regeln om affärsmässig grund och det EG- rättsliga förbudet i artikel 87.1 – uttryckligen förbjuder olagligt statsstöd finns mot den bakgrunden inte. Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 Regeln om affärsmässighet bör, som vi anfört i avsnitt 10.11, inte förhindra en kommun från att till sitt bostadsaktiebolag lämna sådant stöd som godkänts av kommissionen eller som är förenligt med de minimis-kriterierna eller bestämmelserna om gruppundan- tag. En möjlighet till stöd bör, med förebild i 12 § förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd, lagtekniskt uttryckas genom ett stadgande om att regeln om affärsmässighet inte gäller i den mån kommissionen godkänt ett stöd till bostadsaktiebolaget eller ett stöd har lämnats i enlighet med förordningar som kom- missionen har beslutat med beaktande av rådets förordning (EG) nr 994/98 av om tillämpningen av artiklarna [87] och [88] i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd. Genom ett sådant uttrycks- sätt markeras att undantag från affärsmässigheten får göras endast genom mottagande av det godtagna stödet, inte på annat sätt. 10.13 Kontroll och sanktioner Vår bedömning: Det behöver göras en översyn av de svenska reglerna om kontroll av att kommunerna följer statsstöds- reglerna i relationerna till sina bostadsaktiebolag och om åter- krav av olagligt statsstöd. Det behövs sannolikt ett inhemskt system för kontroll av statsstödsreglernas efterföljd och sank- tioner vid bristande efterföljd. Några andra sanktioner än återkrav behövs inte, men det bör övervägas att låta återkrävt olagligt statsstöd tillfalla staten och inte kommunen, om kom- munen lämnat statsstödet uppsåtligen eller av grov oaktsamhet. bör hantera frågor om kontroll och sanktioner. Frågan om kontroll och sanktioner av statsstödsreglerna bör inte regleras isolerat för de kommunala bostadsaktiebolagen. Frågan om ett nytt regelverk om kontroll och sanktioner med generell giltighet för alla politikområden bör i stället ses över i särskild ordning. I våra tilläggsdirektiv åläggs vi att överväga behovet av och, om det behövs, lämna förslag på sådana kontrollmekanismer och sank- tioner som kan vara nödvändiga för att det regelverk som föreslås Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 I en modell som grundas på statsstödsreglernas huvudregel i artikel 87.1 rör det sig om kontroll av att EG-rättens regler efterlevs och sanktioner för den händelse att så inte är fallet. Som framgår i avsnitt 6.4.5 är skyldigt att anmäla nya stödordningar till kommissionen, som ansvarar för granskningen av både befintliga och nya stöd. Medlemsstaternas skyldighet att an- mäla stöd förutsätter att medlemsstaterna skaffar sig kännedom om sådant stöd som planeras av olika nationella offentliga organ (t.ex. kommuner). EG-rätten föreskriver däremot inte hur medlems- staterna ska skaffa sig sådan kännedom. Inte heller innebär EG- rätten någon skyldighet för medlemsstaterna att kontrollera att offentliga organ fullgör en sådan uppgiftsskyldighet som följer av lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapens konkurrens- och statsstödsregler (tillämpningslagen) eller att förena bristande fullgörelse av en sådan uppgiftsskyldighet med en sank- tion. Det finns i svensk rätt inte heller några kontroll- eller sanktions- mekanismer som säkerställer att tillämpningslagen följs av kommu- nerna. Annorlunda förhåller det sig när det gäller insynslagen. Enligt den lagen åläggs nämligen, som redovisas i avsnitt 6.5.2, revisorn i ett sådant företag som träffas av lagen att granska att redovisningen är upprättad i enlighet med lagens krav och utfärda ett intyg över sin granskning. Vidare utövar tillsyn över insynslagens efterlevnad och har möjlighet att vid vite förelägga ett företag eller någon annan att tillhandahålla uppgifter, handlingar eller annat samt att upprätta en sådan redovisning som lagen kräver. har däremot inte någon skyldighet att bedriva någon löpande, aktiv tillsyn utan bör enligt förarbetena koncentrera sig på ingripanden mot påtalade missförhållanden. beslut får överklagas till . Uppdagas det i efterhand att stöd felaktigt utgått, ska stödet be- talas tillbaka enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av om tillämpningsföreskrifter för artikel [88] i EG-fördraget (EGT L 83, 27.03.1999 s. 1) (procedurförordningen). I ett tillkännagivande om effektivare verkställighet av kommissions- beslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oför- Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 enligt statligt stöd (EUT C 272, 15.11.2007 s. 4) har kommissionen närmare redovisat hur den ser på frågan om återkrav. Skulle en kommun inte följa regelverket, kan detta alltså enligt EG-rätten resultera i allvarliga konsekvenser för det berörda före- taget. Den regel om att de kommunala bostadsaktiebolagens verk- samhet ska bedrivas på affärsmässig grund som vi föreslår i den affärsmässiga modellen innebär en väsentlig principiell förändring för dessa bolag, även om de faktiska verkningarna av en sådan lag- ändring kan komma att variera mellan bolagen beroende på lokala förhållanden. Statsstödsreglerna innebörd – och därmed den nya regelns – är inte alldeles lättillgänglig. Handlar en kommun fel- aktigt, behöver detta alltså inte vara uppsåtligt. Även en kommun som strävar efter att följa regelverket kan riskera att bryta mot statsstödsreglerna. Mot den bakgrunden finns det anledning att införa ett system för kontroll av regelverkets efterföljd. Vi behandlar den frågan i avsnitt 10.13.3. I frågan om sanktioner finns, som berörts, en möjlighet för kommissionen att besluta om återkrav. I den rättsvetenskapliga litteraturen (Indén 2005 s. 435 ff) har det emellertid ifrågasatts om svensk rätt är anpassad till EG-rätten i detta avseende. Frågan om sanktioner – både i detta perspektiv och från en mer allmän ut- gångspunkt – behandlas i avsnitt 10.13.4. I avsnitt 10.13.5. görs en samlad bedömning av frågorna om kontroll och sanktioner. Med kontroll måste avses inte sådan granskning av en verksamhet som sker genom att åtgärder eller beslut kan överklagas av enskilda till domstol – såsom t.ex. den kommunala laglighetsprövningen – utan sådan granskning som återkommande och rutinmässigt sker av verksamheten utan att detta i det enskilda fallet har särskilt påkallats. Kontroll av att statsstödsreglerna iakttas i relationerna mellan kommunerna och deras bostadsaktiebolag kan bedrivas antingen som ett inslag i sådan kontroll som redan äger rum eller i särskild ordning. Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 10.13.3.2 Kontroll genom revisorerna Inom kommunerna bedrivs kontroll av den kommunala revisionen. Enligt 9 kap. kommunallagen granskar de kommunala revisorerna – som väljs av fullmäktige – i den omfattning som följer av god revisionssed all verksamhet som bedrivs inom nämndernas verksamhetsområden. De ska i sin granskning biträdas av sakkunniga som de själva väljer och anlitar i den omfattning som behövs för att fullgöra granskningen enligt god revisionssed. De sakkunniga ska ha den insikt och erfarenhet av verk- samhet som fordras för att kunna fullgöra uppdraget. Den kommunala revisionen omfattar enligt 3 kap. 17 § kommu- nallagen även kommunala företag. I kommentaren till kommunallagen sägs att det, fastän det inte angetts särskilt, är klart att det ligger inom revisorernas befogen- heter att granska lagenligheten i förvaltningen i samband med förvaltnings- eller redovisningsrevisioner. Dock finns det ingen skyldighet för revisorerna att granska förvaltningens laglighet (m.fl. s. 381). Mot denna bakgrund kan den kommunala revisionen inte anses vara skyldig att granska om relationen mellan en kommun och dess bostadsaktiebolag stämmer överens med statsstödsreglerna och därmed med en sådan regel om affärsmässighet som vi föreslår. Förutom genom den kommunala revisionen revideras kommu- nala bostadsaktiebolag också enligt bestämmelserna i 9 kap. aktie- bolagslagen (2005:551). Av dessa bestämmelser följer att revisor- erna i den omfattning som följer av god revisionssed ska granska räkenskaper, årsredovisning och förvaltning. Motsvarande åliggande följer av 5 § revisionslagen (1999:1079) och delvis av 19 § revisors- lagen (2001:883). I revisorernas uppgifter enligt det allmänna regel- verket ingår inte någon skyldighet för revisorn att granska om för- hållandet mellan det kommunala bostadsaktiebolaget och ägaren kommunen är förenligt med statsstödsreglerna; se 27–32 §§ revisionslagen; jfr s. 105 ff och 116 ff Av 7 § insynslagen (se om denna lag kapitel 6, avsnitt 6.5.2) följer emellertid att ett företags revisorer ska granska om företaget har följt insynslagens regler om öppen redovisning och separat redovisning. I detta åliggande ligger inte bara att revisorerna ska kontrollera om redovisningen i fråga utförts korrekt utan även att de ska kontrollera om öppen redovisning eller separat redovisning alls ska utföras (prop. 2004/05:140). En öppen redovisning ska ske Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 när allmänna medel tillförts ett offentligt företag, t.ex. när ett kommunalt bostadsaktiebolag erhållit statsstöd. För de kommunala bostadsaktiebolagens del åligger det alltså revisorerna att uppmärksamma om statsstöd utgått och därmed även att analy- sera bl.a. om affärsmässiga avkastningskrav ställts på det kom- munala bostadsaktiebolaget. Detta gäller dock inte om transaktio- nerna understiger en viss nivå; se avsnitt 6.5.1. Med hänsyn till att lagstiftningen således föreskriver en kontroll genom revisorerna av att statsstöd över en viss nivå inte utgått till ett kommunalt bostadsaktiebolag är fråga om det behövs ytterligare föreskrifter om revisorskontroll. Det förhållandet att transaktioner understigande en viss nivå är undantagna från revisorskontrollen utgör inte tillräckligt skäl för sådana ytterligare föreskrifter. Intresset av tydlighet skulle dock kunna tala för att en regel om revisorskontroll tas in även i tillämpningslagen eller lagen om kom- munala bostadsaktiebolag. Vi återkommer nedan i vår samman- fattande bedömning till frågan om en ytterligare regel. Revisorernas skyldighet enligt insynslagen sträcker sig inte till att anmäla missförhållanden till någon myndighet utan endast till att utfärda ett särskilt intyg över granskningen och lämna det in- tyget till stämman och styrelsen eller motsvarande lednings- och förvaltningsorgan på samma sätt och som före- skrivs för revisionsberättelsen enligt tillämplig revisionsförfattning för företaget. En revisorsgranskning av det slag som föreskrivs i insynslagen kan därför behöva kombineras med en kontroll i sär- skild ordning. 10.13.3.3 Kontroll i särskild ordning I insynslagen ligger det egentliga kontrollansvaret på Konkurrens- verket (10–16 §§). Fråga är om detta kan vara en lämplig ordning även för de kommunala bostadsaktiebolagens del. Detta hänger också samman med frågan om underlåtenhet att följa statsstöds- reglerna ska kunna resultera i sanktioner och i så fall vilka. roll enligt insynslagen är begränsad. Verket får vid vite ålägga ett företag att upprätta öppen eller separat redovisning och att lämna ut uppgifter eller handlingar till verket. Däremot ingår det inte i verkets roll att på ett mer allmänt plan verka för att offentliga aktörer och företag följer statsstödsreglerna. Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 Som framgår ovan har enligt insynslagen inte någon skyldighet att bedriva någon löpande, aktiv tillsyn utan bör enligt förarbetena koncentrera sig på ingripanden mot påtalade missförhållanden. Det innebär att det i princip krävs att t.ex. en privat, konkurrerande aktör reagerar för att ska ingripa för att få ett företag att upprätta öppen redovisning eller separat redovisning. Trots att det alltså i praktiken krävs ett enskilt initiativ för att ska agera, är verkets roll nöd- vändig, eftersom det är svårt att tänka sig att sådan redovisning hade kunnat drivas igenom på annat sätt än genom ett myndighets- ingripande. Annorlunda kan det, beroende på val av sanktionssystem, för- hålla sig i frågan om statsstöd till kommunala bostadsaktiebolag. En förutsättning för att statsstöd ska anses föreligga är ju att kon- kurrensen påverkas. Det är därmed i och för sig tänkbart med ett system där konkurrenter själva får väcka talan, om de anser att kon- kurrensen påverkats genom att ett kommunalt bostadsaktiebolag inte följt statsstödsreglerna. Även en privat konkurrent har ju möj- lighet att få tillgång till ett intyg som upprättats av revisorerna enligt insynslagen. Väljs ett sådant sanktionssystem – vilket vi åter- kommer till i avsnitt 10.3.4 – är det inte utan vidare självklart att en myndighet behöver ha en roll i kontrollsystemet. Vi menar dock att är den lämpliga myndig- heten att ansvara för en kontroll i särskild ordning, om en myndig- het bör ha ett ansvar i det sammanhanget. har redan en roll vid statsstödsreglernas tillämpning i till följd av insynslagen, och sambandet mellan konkurrensregler och stats- stödsregler gör det lämpligt att dessa frågor handläggs av en och samma myndighet. Vi återkommer i den sammanfattande bedömningen i av- snitt 10.13.5 till frågan om en kontroll i särskild ordning och hur en sådan, om den är önskvärd, bör ordnas. Affärsmässiga kommunala bostadsaktiebolag enligt artikel 87.1 10.13.4.1 Återkrav av stöd I EG-rätten regleras, som nämns i avsnitt 10.13.2, återkrav av stats- stöd i procedurförordningen. Av artikel 14 i procedurförordningen följer att kommissionen ska besluta att en medlemsstat som betalat ut olagligt stöd (varmed avses endast nytt stöd) ska vidta alla nöd- vändiga åtgärder för att återkräva stödet jämte av kommissionen bestämd ränta från mottagaren. Återkrav ska verkställas omedel- bart och effektivt genom alla nödvändiga åtgärder som är tillgäng- liga i det nationella rättssystemet, inklusive interimistiska åtgärder. Enligt artikel 15 gäller en preskriptionstid från stödets be- viljande. Kommissionen har antagit två förordningar om genomförande av procedurförordningen. Det är kommissionens förordningar (EG) nr 794/2004 av (EGT L 140, 30.4.2004, s. 1) och nr 1935/2006 av (EGT L 407, 30.12.2006, s. 1).