sou · GWB3106d2 · 2009-01-01 00:00:00 — Ökat förtroende för domstolarna - strategier och förslag, del 2 Ökat förtroende för domstolarna Bilagedel A – Enkätundersökningar SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Denna bilagedel innehåller bilagorna 2–5 till betänkande Ökat förtroende för domstolarna – strategier och förslag (SOU 2008:106). Bilagorna innehåller en redovisning av utredning- ens enkätundersökningar rörande förtroendet för domstolarna m.m. med allmänheten, personer med domstolserfarenhet, advokater, åklagare, domare och nämndemän. Bilaga 2 innehåller missiv, frågeformulär och en s.k. teknisk rapport till enkätundersökningar med allmänheten och personer med domstolserfarenhet. Bilaga 3 består av en rapport, som fil.mag. i statsvetenskap skrivit, med en analys av resultaten från enkätundersökningar med allmänheten och personer med domstolserfarenhet. Bilaga 4 innehåller missiv och frågeformulär till utredningens enkät- undersökningar med advokater, åklagare, domare och nämndemän samt en beskrivning av hur dessa undersökningar har genomförts mer i detalj. Bilaga 5 består av en rapport, som jur.kand. skrivit, med en sammanställning av resultaten från enkätundersökningarna med advokater, åklagare, domare och nämndemän samt de kom- mentarer som advokater och åklagare har lämnat i anslutning till de olika frågorna. Redovisning av enkätundersökningar med allmänheten och personer med erfarenhet av att uppträda i domstol om förtroende för domstolar och domstolars bemötande m.m. Missiv, frågeformulär och teknisk rapport........................ 3Förtroendet för svenska domstolar – Analys av resultaten från Rapport av fil.mag. Redovisning av våra egna enkätundersökningar med advokater, åklagare, domare och nämndemän om förtroende för domstolar Missiv, frågeformulär och rapport med beskrivning av hur undersökningarna har genomförts........................... Sammanställning av resultaten från våra enkätundersökningar med advokater, åklagare, domare och nämndemän. Rapport av jur.kand. Redovisning av Statistiska central- byråns enkätundersökningar med allmänheten och personer med erfarenhet av att uppträda i domstol om förtroende för domstolar och domstolars bemötande m.m. Hur stort förtroende har du för de svenska domstolarna? Den statliga har i uppdrag att se över de svenska domstolarnas verksamhet och genomför därför bland annat denna enkätundersökning. Enkätundersökningen genomförs för att få en bild av allmänhetens förtroende för svenska domstolar och för att undersöka hur personer anser att de blir bemötta i sin kontakt med domstolarna. () hjälper till med genomförandet av undersökningen. Undersökningen vänder sig dels till dem som varit i kontakt med svenska domstolar och dels till ett slumpmässigt urval av den svenska befolkningen . Du har som en av 3 500 medborgare blivit utvald att delta i denna undersökning. Vi är intresserade av Dina synpunkter och hoppas på att Du tar Dig tid att svara på frågorna i denna blankett. Din medverkan är frivillig, men för undersökningens tillförlit- lighet är det viktigt att Du svarar. Vi ber Dig att besvara frågorna och skicka den ifyllda frågeblanketten till SCB i det bifogade portofria svarskuvertet . När SCB får Din ifyllda blankett noterar vi att Du har svarat och sedan förstörs alla namn- och identifikationsuppgifter. Svaren sammanställs endast i statistiska tabeller där det inte går att utläsa vad just Du har svarat. Numret överst på frågeblanketten är till för att SCB inte ska skicka påminnelser till dem som har svarat. De svar som Du lämnar på öppna frågor i enkäten kommer att avidentifieras och sedan överlämnas till . Har du några frågor om undersökningen är du välkommen att ringa till , utredningssekreterare i ningen, tfn eller , SCB, tfn du frågor om datainsamlingen är du välkommen att ringa till , SCB, . Tack för din medverkan! Först vill vi be dig svara på några frågor som handlar om ditt förtroende för de svenska domstolarna Hur stort eller litet förtroendeU U har du när det gäller svenska domstolar? Markera med ett kryss för varje fråga. 1 Att domstolarna dömer korrekt. 2Att domare har kompetens att döma korrekt. 3Att nämndemän har kompetens att döma korrekt. 4Att domstolarna avgör målen inom rimlig tid. 5Att enskilda personer som deltar i domstolsförhandlingar blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna. 6Att domstolarna är omsorgs- fulla och noggranna i sitt arbete. 7Att det som rapporteras i tid- ningar och radio/TV stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. 8a För möjligheterna att få en rättvis dom i domstolarna oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. 8b Om du har svarat med ganska litet förtroende eller mycket litet förtroende, vilket av alternativen stämmer bäst med din åsikt? 1 Personer med utländsk bakgrund har sämre förutsättningar att få en rättvis prövning 2 Personer med svensk bakgrund har sämre förutsättningar att få en rättvis prövning 9Att domstolarna i övrigt be- handlar alla människor lika när de dömer. med hänsyn till kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidigare straffad, etc. 10 Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer? vill vi be dig svara på några frågor om domstolarnas roll och uppgift i samhället Hur väl insatt upplever du att du är i dom- stolarnas roll och uppgift i samhället? TV, radio) Hur får du den mesta informationen om hur På annat sätt, nämligen: Hur ser du på vilken rollU och uppgiftU som domstolarna har i samhället? Markera med ett kryss för varje fråga. Domstolar utreder brott tillsammans med polis och åklagare. Domstolarna har till uppgift att alltid värna samhällets intressen framför enskilda personers intresse. Domstolarna är självständiga i förhållande till staten och andra myndigheter när de dömer i målen. Domstolarna avgör tvister av olika slag exempelvis mellan sam- hället och enskilda personer. Domstolarna får döma en åtalad person även för en annan brottslig handling än den som personen är åtalad för. Det är domstolens uppgift att se till att allt som talar för att en åtalad är oskyldig kommer fram under domstolsförhandlingen. Domstolarnas uppgift är att döma på grundval av vad som är bevisat i målen. De svenska nämndemännen fungerar på samma sätt som en jury i De frågor som kommer handlar om hur du har blivit bemött av domstolarna Bara du som har kallats till en domstolsförhandling behöver svara på frågorna 21–44. Övriga fortsätter direkt med fråga 45. Hade du hjälp av en advokat eller någon annan jurist under dom- Hur stämmer följande överens med domstolens sätt att informeraU Markera med ett kryss för varje 22 Innehöll kallelsen till domstols- förhandlingen i stort sett all den information du behövde? 23Förstod du allt som stod i kallelsen, även vad som skulle kunna hända om du inte följde uppmaningen i kallelsen? Om du inte har varit på en förhandling i domstol gå direkt till fråga 38 24Var det lätt för dig att hitta till förhandlingssalen när du kom till domstolen? 25Var de personer på domstolen som du var i kontakt med i sam- band med domstolsförhand- lingen vänliga och hjälpsamma? 26Var det möjligt för dig att undvika att träffa din motpart i väntrummet före domstols- förhandlingen? 27Kände du dig trygg i domstolens väntrum. 28Gjorde domstolspersonalen vad de kunde för att du skulle känna dig så trygg som möjligt före domstolsförhandlingen. Jag har inte haft sådana kontakter med dom- stols- personalen Jag hade ingen motpart eller fick du besked om varför den inte kunde börja Hade du före domstolsförhand- lingen i stora drag fått reda på hur det skulle gå till och vad som förväntades av dig? Om du inte hade all information som du behövde om hur dom- stolsförhandlingen skulle gå till och vad som förväntades av dig, kände du att du kunde fråga domaren om det under domstols- Blev du bemött med respekt av Kände du behov av att veta namnen på domstolens ledamöter och vad var och en skulle göra? 34Förstod du allt som blev sagt under domstolsförhandlingen? 35Fick du möjlighet att tala till punkt under domstolsförhandlingen och berätta allt som du ansåg var viktigt att få fram? 36Lyssnade domarna uppmärksamt på din berättelse? Jag hade inte behov av att fråga om det 37 Förstod du domarens resone- mang om varför domstolen stämde knappast stämde förhand- dömde som den gjorde när domen lästes upp i slutet av domstolsförhandlingen? Om du ringde till domstolen, blev du kopplad till en person som kunde besvara dina frågor? Fick du ett respektfullt bemötande av den/de personer du talade Om du sökte information via Internet inför målet/förhandlingen var den lättillgänglig? Var informationen fullständig? Förstod du domstolens motive- ring till varför den dömde som den gjorde när du läste den Tycker du att domen var lätt eller svår att läsa? 44 Om du tyckte det var svårt att läsa och förstå domen, vad var det som var svårt: några frågor om Dig själv 45 Vilket år är du född? 46 Är du kvinna eller man? 47 Var någonstans har du, respektive din far och mor, huvudsakligenU U vuxit upp? Tätort i med mindre än 40 000 invånare/landsbygd Stad eller större tätort i (40 000 – 250 000 invånare) Annat land i EU 48 Vilket språk talades huvudsakligenU U hemma hos dig under din uppväxt? 2 Annat språk, nämligen: 49 I vilken typ av område bor du? Centralt i storstadsområde (mer än 250 Centralt i stad eller större tätort (40 000 – 250 000 invånare) Förort till stad eller större tätort Tätort med mindre än 40 000 invånare/ren landsbygd 50 Vilken skolutbildningU U har du? Markera högst avslutade utbildning. 1 Folkskola, realskola grundskola eller liknande 2 Yrkesskola, gymnasieskolans 1-eller 2-åriga linjer/program 3 3-4-årigt gymnasium eller gymnasieskola 4 Universitets- eller högskoleutbildning 51 Vilken av de här grupperna tillhör du ? Yrkesarbetar (även sjukskriven, föräldraledig) Har arbete i arbetsmarknadspolitiska åtgärder Har sjuk- eller aktivitetsersättning 52 Var vänlig sätt ett kryss i den ruta som bäst motsvarar ditt huvudsakligaU U yrke? Om du inte arbetar nu gäller frågan det senaste arbetet du hade . Arbetaryrke som normalt organiseras inom LO Tjänstemannayrke som normalt organiseras inom TCO eller /SR Jordbrukare eller medhjälpare till familjemedlem som är jordbrukare Egen företagare eller medhjälpare till familjemedlem som är egen företagare Annat yrke, nämligen: Jag har inte arbetat Jag har aldrig haft något yrke 53Var vänlig sätt ett kryss i den ruta som motsvarar den ungefärliga sammanlagda årsinkomsten för allaU personerU i ditt hushåll före skatt? Pension och studiemedel ska räknas in i den ungefärliga inkomsten. 100 000 eller mindre 401 000 – 500 000 101 000 – 200 000 501 000 – 600 000 201 000 – 300 000 601 000 – 700 000 301 000 – 400 000 Mer än 700 000 54 Har du varit med i ett mål/en förhandling i domstol ? 1 Nej (du behöver inte svara på fler frågor) 2 Ja, 1 gång 3 Ja, 2-3 gånger 4 Ja, fler än 3 gånger 55Varför var du med i ett mål/en förhandling i domstolen? Kryssa för det eller de alternativ som varit aktuella för dig. Jag var misstänkt för brott Jag var kärande (den som framställde ett krav mot annan) Jag var svarande (den som fick ett krav riktat mot mig) Jag var vittne i allmän domstol (tingsrätt, hovrätt eller ) Jag var enskild part i förvaltningsmål (deltagare i mål i länsrätt, kammarrätt eller Regeringsrätten) Jag var vittne i förvaltningsdomstol (länsrätt, kammarrätt eller Regeringsrätten) 56Vad handlade målet eller målen om? Flera alternativ kan kryssas för. 1 Våldsbrott (t.ex. rån, misshandel, olaga hot) 1 Förmögenhetsbrott (t.ex. stöld, bedrägeri, förskingring) 1 Annat brott, nämligen: 1 Vårdnad eller umgänge med barn 1 Förmögenhetsrättslig tvist (skulder eller fordringar) 1 Tvångsvård av barn, missbrukare eller psykiskt sjuka 1 Skatterätt (motpart till den enskilde) 57Hur nöjd är du personligen med utgången i målet/målen? Besvaras endast av dig som varit misstänkt för brott, brottsoffer, kärande (du som framställt krav mot annan), svarande (du som fått krav riktat mot dig) eller enskild part i förvaltningsmål (deltagare i mål i länsrätt och kammarrätt). Ett stort tack för din medverkan! Om du har synpunkter på någon enskild fråga eller formuläret som helhet är vi tacksamma att få ta del av dessa. Teknisk rapport till enkätundersökningar Avdelningen för Befolknings- och Välfärdsstatistik Förtroende för svenska domstolar Beskrivning av undersökningens upplägg och genomförande Denna undersökning har genomförts av () på uppdrag av den statliga (Ju 2007:08). Undersökningen har genomförts som en postenkätsundersökning . Undersökningen består av två mätningar. Den ena mätningen riktar sig mot allmänheten. Den andra mätningen, vilken är en pilotstudie, riktar sig mot personer med egen erfarenhet av det svenska domstolsväsendet. Undersökningens syfte var att mäta attityder till, kunskaper om och förtroende för svenska domstolar, hos allmänheten och hos personer med egen erfarenhet av svenska domstolar. För den sist- nämnda gruppen har även syftet varit att kartlägga uppfattningar om domstolarnas bemötande. Personer med egen erfarenhet var indelade i sex olika kategorier: tilltalad, målsägande, vittne, kärande, svarande och enskild part. För mätningen riktad mot allmänheten har SCB ansvarat för urvalet, vilket har hämtats från registret över totalbefolkningen (RTB). För mätningen riktad mot personer med egen erfarenhet av svenska domstolar har gjort ett urval och levererat till SCB. Detta urval är hämtat från åtta olika rättsdistrikt av både förvaltnings- och allmän karaktär. Undersökningens urval bestämdes till 3 500 personer. Urvals- storleken i mätningen riktad till allmänheten var 3 000 personer. Urvalsstorleken i mätningen riktad till personer med egen erfaren- het av domstolar gjordes ett urval på 500 personer. Denna rapport är en teknisk beskrivning av undersökningens upplägg och genomförande. Målpopulationen för mätningen riktad mot allmänheten utgjordes av personer folkbokförda i i åldrarna 18–84 (födda – 1990). För mätningen riktad mot personer med egen erfarenhet av svenska domstolar gjordes inga avgränsningar med avseende på ålder. Som urvalsram för mätningen riktad till allmänheten användes SCB:s register över totalbefolkningen (RTB) med aktualitet från 2008-01-31. Urvalet drogs som ett obundet slumpmässigt urval (OSU). Ett urval på 3 010 personer drogs från RTB. Av dessa hade en person avlidit, två personer emigrerat, en person hade hemlig adress och åtta personer saknade adress. Dessa personer är att betrakta som övertäckning. Nettourvalet för mätningen riktad till allmänheten blev därför 2 998 personer. Den statliga levererade ett bruttourval med 497 personer med egen erfarenhet av domstolar till SCB. Urvalet är hämtat från , länsrätten i , Kammarrätten i , Hovrätten för , , samt . I det bruttourval som levererade sakna- des personnummer för 38 personer. För dessa angavs istället en adress. I den mån personnummer fanns gjordes kontroller så att ingen person återfanns både i urvalet från RTB och i det urval som levererade. Bland de 459 personerna i bruttourvalet som angavs med personnummer var 28 att beteckna som övertäckning. Av dessa hade två personer avlidit, fem personer emigrerat, tre personer hade hemlig adress, två saknade adress, 15 personer var obefintliga i RTB, vilket förmodligen berodde på att deras personnummer var felaktiga och ett personnummer var ofullständigt. Nettourvalet blev därmed 469 personer. Dessa fördelade sig så att 78 personer var tilltalade, 81 personer var målsägande, 81 perso- ner var vittne, 77 personer var kärande, 74 personer var svarande och 78 personer var enskild part. Av tabell 2 nedan framgår hur många som deltog i respektive mätning samt populations- och urvalsstorlekar. levererade ett utkast på en enkät till SCB. Den genomgick en granskning av SCB:s mättekniska laboratorium. På förslag från SCB ändrades enkätens mätskala. Ett antal frågor fick även förändrad lydelse för att de skulle bli så lätta att tolka och besvara som möjligt. SCB utarbetade även ett missiv utifrån princi- per om lättillgänglighet och tydlighet. En och samma enkät har använts för undersökningens båda mätningar. Enkäten består totalt av 57 frågor. Av dessa behandlar 12 frågor förtroendet för domstolar. Åtta frågor är kunskapsfrågor där de svarande kan ange rätt eller fel. Det största frågeblocket, 24 frågor, riktar sig endast till dem som har egen erfarenhet av svenska domstolar och tar upp ämnen som knyter an till bemötande och information i kontakt med domstolar. Utöver detta ingick även nio bakgrundsfrågor om de svarandes ålder, kön, uppväxtort etc. samt tre frågor som specifikt riktar sig till de med egen erfarenhet av svenska domstolar. Enkäterna skickades per post till de utvalda personerna . Efter drygt skickades ett tack- och påminnelsekort och därefter ytterligare två skriftliga påminnelser med ny enkät till dem som inte svarat. Efter tack och påminnelsekort Svarsprocenten blev för mätningen riktad till allmän- heten och för mätningen riktad mot personer med egen erfarenhet av domstolar. För de olika kategorierna i den sistnämnda mätningen blev svarsandelarna följande: för tilltalade, för målsägande, för vittne, för kärande, för svarande och för enskild part. Population, urval, övertäckning, antal svar, bortfall och svarsandelar 18–84 år Svarsandelarna har beräknats på följande sätt: Antal svar/(bruttourval - totala övertäckningen). Inkomna svar har skannats in. Även öppna svar har skannats in och överlämnats till som bildfil på CD. Tabeller har tagits fram med hjälp av programmen SAS, CLAN och Excel. CLAN som beräknar konfidensintervallen har utveck- lats vid SCB. Svaren som har lämnats har för RTB-urvalet räknats upp så att de representerar personer mellan 18–i den totala befolkningen. De resultat som räknas fram ur undersökningsmaterialet blir skatt- ningar av värden för populationen eller delar av populationen. Detta gäller undersökningen riktad till allmänheten som bygger på ett obundet slumpmässigt urval från RTB. Då en skattning inte exakt överensstämmer med motsvarande värde i undersöknings- populationen sägs skattningen ha ett visst fel. För att bedöma säkerheten i resultaten måste man ta hänsyn till flera faktorer som kan ge upphov till fel. 4.1 Olika typer av fel De fel som förekommer i undersökningar av denna typ kan efter orsak grovt delas upp i: -övertäckningsfel, d.v.s. fel som beror på att vissa enheter som ej tillhör undersökningspopulationen kommer med vid resultat- redovisningen -undertäckningsfel, d.v.s. fel som beror på att vissa enheter i undersökningspopulationen inte ingår i urvalsramen -mätfel, d.v.s. fel som t.ex. kan bero på att den svarande missupp- fattat frågor eller inte lämnat rätt svar (medvetet eller omed- vetet) -bearbetningsfel, d.v.s. fel som kan uppkomma vid det eller maskinella handhavandet av det insamlade materialet -bortfallsfel, d.v.s. fel som beror på att mätvärdet för vissa perso- ner saknas på en eller flera undersökningsvariabler -urvalsfel, d.v.s. fel i skattningen av resultaten som beror på att endast ett urval av populationen undersökts. Övertäckningen består av personer som, efter urvalsdragningen, har avlidit, emigrerat, tillfälligt flyttat utomlands eller flyttat till okänd adress. Även ett mindre antal personer som i befolknings- registret har skyddad adress eller saknar adress ingår i övertäck- ningen. I samband med hanteringen och bearbetningen av blanketter, data- filer och tabeller kan fel uppkomma. Vid skanningen av svaren har variabelkontroller utförts maskinellt och upptäckta fel har rättats. Att systematiska fel skulle ha uppkommit vid bearbetningen är därför inte troligt. Bortfall uppstår när en person vägrar delta, ej kan anträffas eller lämnar uppgifter av en sådan kvalitet att de ej kan användas. Fel till följd av bortfall uppstår när personerna i bortfallet systematiskt skiljer sig från de svarande. Bortfallet i denna undersökning består huvudsakligen av perso- ner som varken svarat eller lämnat skäl till att inte svara. Avgörande för bortfallets inverkan på en variabel är om bort- fallet avviker från de svarande i sådana egenskaper som uppvisar samband med de variabler som undersökningen skall mäta. Förutom objektsbortfall finns för varje fråga i enkäten ett partiellt bortfall (blanketten är besvarad men enstaka frågor är överhoppade). Exakt uppgift om storleken för detta bortfall finns i tabellerna och anges där som Uppgift saknas. Eftersom båda mätningarna har ett betydande bortfall måste försiktighet iakttas när resultaten ska tolkas. Detta är särskilt påfallande för mätningen av personer med egen erfarenhet av dom- stolar, då denna mätning baserades på ett mindre urval och sam- tidigt uppvisade ett stort bortfall. Skattningarna för mätningen av allmänhetens attityder till svenska domstolar är behäftade med en viss slumpmässig osäkerhet bero- ende på att de baseras på en urvalsundersökning. Mätningen som riktar sig till personer med egen erfarenhet av domstolar är en pilotstudie, där mindre hänsyn har tagits till urvalets generaliser- barhet. Urvalet som använts i mätningen riktad till allmänheten är ett sannolikhetsurval, det vill säga urvalssannolikheterna är kända. Ett sådant urvalsförförande orsakar en slumpmässig, men beräknings- bar, osäkerhet hos resultaten eller skattningarna. Skattningarnas osäkerhet anges med felmarginaler. Skattningen plus/minus felmarginalen bildar ett 95-procentigt konfidensintervall kring skattningen. Detta innebär att med 95 procents säkerhet täcker det angivna intervallet värdet för den totala populationen. Den slumpmässiga osäkerheten varierar med det skattade procenttalets storlek och urvalets storlek för den redovisningsgrupp skattningen avser. Resultaten presenteras i fyra olika resultattabeller (filer). Resulta- ten för mätningen riktad till allmänheten visas i två olika tabeller där den ena tabellen (Allmänheten (antal i mätning)) summerar antalet som har deltagit i undersökningen och den andra (Allmän- heten (uppräknat)) räknar upp antalet till den totala populations- nivån. Båda dessa tabeller redovisas med felmarginaler som bygger på 95 procentiga konfidensintervall. Tabellerna som redovisar personer med egen erfarenhet av svenska domstolar är i sin tur uppdelad i två olika tabeller (filer). Dels personer med egen erfarenhet som kommer från Förtroende- utredningens levererade urval (Erfarenhet av domstol (ej RTB)). Dessa redovisas i sin tur för samtliga sex kategorier: tilltalade, mål- sägande, vittne, kärande, svarande och enskild part. Dels personer ur RTB-urvalet som på fråga 54 har angett att de varit med i ett mål/en förhandling i domstol, svarsalternativ 2–4 (Erfar- enhet av domstol (RTB)). Även för dessa redovisas samtliga sex kategorier baserade på fråga 55TPF1FPT. Eftersom den senare tabellen 1TP PT 1=Tilltalad, 2=Målsägande, 3=Kärande, 4=Svarande, 5 och 7=Vittne och 6=Enskild part. bygger på urvalet från RTB redovisas här även felmarginaler. För att bakvägsidentifikation inte ska vara möjlig redovisas inte grupper som är mindre än fem personer. Samtliga resultattabellerna följer samma disposition och upp- lägg. I vänsterspalten återfinns de bakgrundsfrågor som har bedömts som relevanta. Dessa skiljer sig mellan tabellerna för allmänheten och tabellerna för personer med egen erfarenhet av domstolar. I tabellerna går det att: välja selektion, detta gäller endast för resultattabellerna för personer med egen erfarenhet av domstolar välja andel/antal med eller utan konfidensintervall. Konfidens- intervall gäller endast resultat som bygger på RTB-urval skriva ut en tabell/alla tabeller