sou · GWB3113d2 · 2009-01-01 00:00:00 — (2004) Determinants and characteristics of help provision for old people living at home and in relation to quality of life. 18,1–9 Äldres boende ur ett vård- och omsorgsperspektiv , Y., , G., , IR. (2004a) Quality of life and health complaints in elderly people living in their own homes, with or without daily help. 48(6), 584–593. , Y., ., , IR. (2004b) Quality of life among old people receiving help from informal and/or formal helpers in their own home or special accommodations. Health and Social Care in the Community. 12(6) 504–516. , & Sonn, U. (1989). The cumulative structure of personal and instrumental ADL: A study of elderly people in a health service district. , 21, 171–177. , U., , IR. (2005) Loneliness fear and quality of life among elderly in . A gender perspective. Aging Clinical and . 17(6), 494–501 , U., , IR. (2006) Mortality among elderly receiving long-term care; a longitudinal cohort study. Aging Clinical and , 18:503-11 Janlöv, A-C (2006) Participation in needs assessment of older people prior to public home help. Older persons their family members´ and assessing home help officers experience. , the Faculty. (1991) Caring for the next of kin; On informal care of the elderly in . , L., , G., & , L. (2003). State provision down, off-springs up: the reverse substitution of old- age care in . , 23, 269–280. , , , A-K., , A., , IR. (2008a) functional ability and health complaints among older people with a combination of public and informal care vs public care only. 22, 136–148. , , , A-K., , A., , IR. (2008b) Older people receiving public long term care in relation to consumption of health care and informal care. 1, 1–9 Äldres boende ur ett vård- och omsorgsperspektiv , , , A-K., , U., , IR. Care satisfaction among older people receiving municipal care and service, at home or in special accommodation. , , , A-K., , IR Personnels and older peoples assessment of functional ability, health complaints and received care and service. (2004) Informal caregiving at old age, content, coping, difficulties and satisfaction. , the Faculty. Kinsella, K& Velkoff, VA. (2001). An aging world 2001. , J., , IR., , U. (2007) Health care consumption in men and women aged 65 and above in the two years preceding decision about long-term municipal care. Care in the Community. 15(5), 474–85. , J., , IR., , P. (2008) Healthcare costs for people aged 65 and above two years prior to them receiving long term municipal care. , JO, red (1999). Läkekonst på vetenskaplig grund. Sampson EL, , Lai R, Raven PW, (2005) A systematic review of the scientific evidence for the efficacy of a palliative care approach in advanced dementia. International Psychogeriatrics 17(1): 31–40 Simonsick EM., Guralnik, JM., Volpato, S., , J., , LP. (2005) Just get out the door! Importance of walking outside the home maintaining mobility: findings from the womens health and aging study. JAGS 53, 198–203. (2007). Vård och omsorg om äldre. , (2008) Äldre – vård och omsorg . kommunala insatser enligt Socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårdslagen. Statistik Socialtjänst 2008:7, , . Äldres boende ur ett vård- och omsorgsperspektiv Stenzelius, K., , A., Thorneman, G., , IR. (2005) Patterns of health complaints among elderly 75+ in relation to quality of life and need of help. and Geriatrics.40, 85–102 Stenzelius, K. Importance and performance of leisure and daily activities among older people. Stuck, AE., Walthert, JM., , T., Bula, CJ., , C., , JC. (1999) Risk factors for functional status decline in community living elderly people; A systematic literature review. Social Science & Medicine. 48, 445–469 , G., , L., & , L.B. (2002). The shifting balance of long term care in . Gerontologist, 42, 350– 355. 1984 Aging and environment, Institutional aspects. Studies in Education Dissertations No21, . DS 1989;27 Ansvaret för äldreomsorgen. Rapport från äldredelegationen, , G., , C., Furunes, B., , L. (1990). Symptoms by age and Sex. The population studies of men and women in . 8, 9–17. , M., Parker, M (2005). Hur mår de äldre egentligen? Motstridiga forskningsresultat tyder både på förbättrad och för- sämrad hälsa. 102, (43) 3119–24. , JB., McAvay, G., , ML., Berkman, L., Seeman, T. (1999). Variation in the impact of social network characteristics on physical functioning in elderly persons; studies on successful aging. , Social Sciences. 543, S245–S251. , O. (2008) är fånge i sin egen lägenhet. Hon vågar inte gå ut och är för pigg för att få vårdboende. Syd- svenska 1/3 2008. Whitaker, A. (2004) Livets sista boning. Anhörigskap, åldrande och död på sjukhem. Äldres boende ur ett vård- och omsorgsperspektiv (2001). International Classification of Functional, Disability and Health: ICF. Zwerdling, T., , & Meyers, F. (2005). Extending palliative care is there a role for preventive medicine? , 8, 486–489. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Föreliggande rapport som färdigställts på uppdrag av Äldre- boendedelegationen är resultatet av studier som gjorts vid Institu- tet för framtidsstudier och om äldre och åldrande vid . Syftet med studien var att studera äldre personers flyttningar och boendepreferenser för att med utgångspunkt i dessa dra slutsatser om hur dessa kommer att se ut . Andelen äldre ökar och kommer andelen att närma sig 2,5 miljoner invånare i . Deras val och preferenser kan därför komma att ha stor betydelse för vad som händer på bostadsmarknaden i olika regioner liksom vilka krav som kommer att ställas på bostadsformer, boendemiljöer och olika vård- och omsorgstjänster. Studien bygger dels på tidigare forskning kring flyttningar, bostadsval och boendepreferenser i åldersgruppen , dels på nya studier i syfte att fördjupa kunskaperna om äldres behov och agerande på bostadsmarknaden. Studien har utförts av , dier om äldre och åldrande, och , på initiativ av underteck- nad. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser är filosofie doktor i kulturgeografi och är forskare vid om äldre och åldrande i vid . Hennes forskningsområde är bostadsmarknaden och välfärdsstaten och hon bedriver nu forskning om äldres boendepreferenser, bostadsval och bostads- omflyttningar. är filosofie doktor i kulturgeografi och är forskare vid i . Hans forskningsintresse rör framförallt befolknings- och regionala utvecklingsfrågor, med ett särskilt fokus på flyttningar inom . Hans forskning behandlar även frågor om internationella flyttningar och platsmarknadsföring. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Intresset för hur äldre personer flyttar och för deras boendeprefe- renser har blivit större i takt med att deras andel av befolkningen ökar. Hur de äldre agerar kan, på basis av deras antal, få konsekven- ser för såväl bostadsmarknaden som helhet, bostadsmarknadens aktörer samt för samhällsekonomin. Det är således inte en slump att studier om äldres flyttningar, boendeförhållanden och bostads- behov har initierats inte bara i utan även i andra länder (Bonvalet och Ogg 2007; Gaymu et al. 2006; Gierveld, de Valk och Blommesteijn 2001; Grundy 2001; SOU 2007:103; Tomassini et al. 2004; 2002; Ytrehus och 2006). Av olika åldersgrupper är det de äldre som rör på sig allra minst. De flyttar mera sällan över längre avstånd och mellan bostäder jämfört med såväl ungdomar som barnfamiljer. Att bo kvar i en bostad där man har bott är det dominerande mönstret bland äldre. Kvarboende har också dominerat politiskt och har möjliggjorts genom en väl utbyggd hemtjänst och hem- sjukvård som gjort det möjligt för allt fler att bo i det egna hemmet ända till livets slut. Detta har säkert varit en önskan bland många äldre men har diskussionerna kommit att handla om variationerna i gruppen äldre och att det finns äldre som vid lång- varig ohälsa och ökande ålder upplever sig som ensamma och otrygga i sitt boende. Det är således en heterogen grupp, i bostads- sammanhang oftast definierad som , med olika behov, önskemål och livsstilar. Definierad på så sätt blir det natur- ligt att också se till olika bostadsbehov. Medan en majoritet mest sannolikt kommer att bo kvar på samma plats och i samma bostad finns det andra som söker sig ett nytt boende på en ny plats långt bort eller nära. Det kan vara till ett boende som kan vara bekvämt utan större krav på skötsel och underhåll eller ett tidigare fritids- boende, en släktgård eller en ny bostad i en för hushållet attraktiv miljö, nära barn eller andra släktingar. I samband med att barnen flyttar ut eller man går i pension minskar restriktionerna kring boendet vad gäller t ex geografiskt avstånd till arbete, barnens skola och övriga aktiviteter. Å andra sidan kan pensionen också leda till ett inkomstbortfall som istället kan begränsa valmöjligheterna på bostadsmarknaden. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Syfte, metod och material Syftet med studien som presenteras här är att utifrån de kunskaper vi har om äldres flyttningar och boendepreferenser dra slut- satser om hur dessa kommer att se ut och hur vi kan förvänta oss att äldre kommer att agera på bostadsmarknaden. Först ges en teoretisk bakgrund till ämnet inkluderande referen- ser till studier från andra länder om äldres boende. Därefter pre- senteras resultat från ett par empiriska studier kring äldres flytt- ningar och boendepreferenser. I en avslutande diskussion dras slut- satser om framtidens boende för äldre utifrån dessa. Forskningsmaterialet utgörs av svensk och internationell veten- skaplig publikation samt ett empiriskt material i form av en enkät- studie om äldre personers flyttningar liksom intervjustudier med äldre om deras boende, boendepreferenser och hur de ser på sitt boende som äldre. Det finns en rad teorier om äldre och åldrande och om hur indivi- der agerar när de blir äldre. En del av dessa kan användas även för att förstå äldres boendesituation, bostadsval och mobilitet. Bostadsomflyttningar hänger oftast samman med att livet på något sätt förändras, t.ex. att man bildar familj, skiljer sig eller förlorar sin partner eller att hälsan sviktar och på så sätt omöjliggör kvar- boende. Teorier kring sådana flyttningar under livscykeln utveckla- des av (1955). Generellt så vet vi att äldre personer bor kvar i den bostad de har haft och att de ogärna flyttar. Det är påtagligt att äldre flyttar mindre jäm- fört med yngre åldersgrupper och så har det traditionellt sett ut (2004; Golledge och Stimson 1997; , och 2005). Bostaden är ofta resultatet av många års investeringar, inte minst mentalt och socialt, och ett sätt att enligt och bibehålla det förflutna. När annat omkring personen förändras är platsen oftast relativt och ett område där man har fortsatt nytta av de kunskaper man har för- värvat (och 1992). Tiden är en avgö- rande faktor, desto längre man har bott på en plats ju mer avvak- tande är man till att lämna den (Cadwallader 1992; 1982; och 1996). Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Även andra teorier om åldrande kan relateras till äldre männi- skors önskan att undvika förändringar och vara kvar i en omgivning de känner väl (och 1990; Knipscheer, van Groenou och 2000; Wiseman och Roseman 1979). Kontinu- itet, avståndstagande och foglighet är då ledorden för äldres bete- ende. Andra teorier däremot tar upp förbättrad hälsa, ökad medel- livslängd och en aktiv livsstil som snarare understryker den möjlig- het äldre har att förändra sitt liv och börja om på nytt, vilket t.ex. skulle kunna vara att välja en ny boendeform eller boendemiljö (och 1990; 1997; Thornstam 2005; 2000; Wiseman och Roseman 1979). har diskute- rat och summerat en del av dessa teorier kring åldrandet i relation till boendesituationen (2005). Andra modeller som på liknande sätt syftar till att förstå äldres flyttningar har presenterats (Longino Jr 2001). har 40-talisterna allmänt diskuterats i olika sam- manhang t.ex. vad avser konsumtionsmönster men även avseende vilka krav de kommer att ställa på det omgivande samhället. I ett antal studier har den här gruppens bostadsomflyttningar samt boendepreferenser studerats i och andra länder (Abramsson och 2004; Biggs et al. 2007; Bonvalet och Ogg 2007). Gene- rellt har gruppen högre inkomster än äldre kohorter, högre utbild- ningsnivå och högre skilsmässofrekvens (det senare innebär att de har brutit upp från ett boende). Det är också den första gruppen som i större utsträckning bodde i egna lägenheter när de lämnade föräldrahemmet, dvs. de flyttade inte hemifrån främst i samband med giftermål eller bodde som inneboende. Har man flyttat tidigare i livet blir ytterligare en flytt senare i livet inte ett så stort steg (Urry 2001; Bonvalet och Ogg 2007). Förändringar som kan leda till att man omprövar sin bostads- situation när man blir äldre är t.ex. då barnen har lämnat föräldra- hemmet och man inte längre primärt behöver väga in också deras intressen i boendesituationen. En annan förändring inträder då man går i pension och avståndet till arbetsplatsen inte heller är avgö- rande för valet av bostad utan även i det här fallet minskar antalet restriktioner som har präglat ett tidigare bostadsval, beroende på inkomst, familjesituation och i vilken utsträckning man är knuten till bostaden och platsen. Försämrad hälsa eller förändrade ekono- miska förhållanden i samband med pension kan däremot reducera valmöjligheterna på bostadsmarknaden. Gruppen äldre inkluderar också en stor grupp ensamstående kvinnor med liten pension. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser Att det finns ett ökat intresse för äldres boendesituation har varit tydligt då t.ex. antalet senior- boenden i olika former har ökat. Det har också skett en geografisk spridning då den typen av bostäder tidigare främst förekom i stor- städerna men också återfinns i mindre kommuner och på mindre orter. Det finns således nu en efterfrågan och betalnings- vilja även där. I många, framför allt mindre, kommuner har det tidigare saknats alternativ till enfamiljshusen för dem som vill flytta från sin bostad men som ändå vill bo kvar i det lokala bostads- området. I några kommuner har man, som ett resultat av förbättrad ekonomi , kunnat bygga tillgängliga (dvs. i mark- plan eller med hiss) bostäder i hyres- eller bostadsrätt och man ser att dessa i stor utsträckning hyrs eller köps av äldre hushåll som söker ett alternativ till villan eller till andra bostäder med sämre tillgänglighet. Det har således funnits ett uppdämt bostadsbehov som inte har kunnat tillfredsställas. Olika boendeformer för äldre – ett ökande intresse Vi kan konstatera att det stora flertalet äldre bor i vanliga bostäder i hyres-, bostads-, eller äganderätt och inte i bostäder särskilt avsedda för äldre. Sådana har funnits men har i första hand varit avsedda för dem med någon form av hjälp- eller vård- behov eller för särskilda grupper. har intresset ökat för boendeformer särskilt för äldre t.ex. seniorboenden i olika former, dvs. kategoribostäder inom det ordinära bostadsbeståndet. Dessa har i sin nuvarande form funnits och finns i hyres- eller bostadsrätt, ett antal kollektivhus och även som kooperativ hyresrätt (2008). Seniorboende finns dels som en del i det ordinarie utbudet av bostäder i olika bostadsområden där det enda som utmärker dem är åldersfaktorn, dvs. att man ska ha uppnått en viss ålder samt ej ha hemmaboende barn, tillgängligheten, dvs. att bostaden ska vara till- gänglig även för personer med nedsatt rörelseförmåga och i vissa fall att det finns tillgång till gemensamhetsutrymmen. Dels fanns det redan från början boenden där centrala lägen, närhet till service och kommunikationer, mer påkostad inredning, övernattningslägen- heter för gäster, bastu etc. var en del i boendet som därmed var dyrare. Den här typen av boenden har också i större utsträckning kommit att erbjudas av kommunala bostadsföretag i Äldre personers flyttningar och boendepreferenser allt fler kommuner i landet. Det har också byggts seniorboenden i anslutning till vård- och omsorgsboende med möjlighet att utnyttja den service och verksamhet som finns där. Man kan anta att de här boendena lockar olika grupper av äldre. Tanken med boendet är att det ska skapas en gemenskap mellan de boende. Servicenivån i boendet varierar men gemensamma akti- viteter är i huvudsak upp till de boende själva att organisera och arrangera ibland med hjälp av en seniorvärd anställd av bostads- företaget. Denna hjälper till att starta och hålla igång verksamheter inom de boendes olika intresseområden såsom läsecirklar, föredrag, resor, cafédagar etc. Det finns en skillnad mellan bostadsrätt och hyresrätt där verksamheten i en bostadsrättsförening uppstår mer spontant i syfte att generellt hålla föreningen igång (2006; 2007). I en del seniorboenden finns det lokaler för olika företag eller verksamheter och det finns exempel på boenden där restauranger, frisörer och fotvård har etablerat sig. Ofta är de då öppna inte bara för de boende utan även för utom- stående (2007). I andra förmedlar bostadsföretaget kontak- ter med företag för t.ex. catering, städning, resor, semesterlägen- heter, biluthyrning etc. som man då kan får tillgång till ett reduce- rat pris. Det som särskilt har uppmärksammats är att det finns ett behov av olika typer av boenden för äldre mellan kvar- boendet i vanlig hyresrätt eller småhus och det särskilda boendet till vilket man inte kan flytta utan biståndsbedömning, och där flertalet av de boende är i stort behov av medicinsk vård och omsorg. Det finns också exempel på nya former av boenden för äldre aktörer på bostadsmarknaden såsom nybyggnation av mindre villor (70–) med lättskötta trädgårdar liksom samman- slutningar av individer och hushåll som går samman och planerar för ett boende såväl genom helt privata alternativ som i form av bostads- eller hyresrätter i samverkan med olika bostadsföretag. Studier har också visat på att det finns ett ökat behov av boen- deformer bland äldre som inte längre vill bo kvar i till exempel en villa, som de upplever inte längre passar dem (Abramsson och 2004). Seniorboendet eller motsvarande kan då erbjuda ett alterna- tiv då man räknar med att boendet kommer att vara ganska lugnt, något som poängteras på olika sätt. Den demografiska förändringen förklarar till viss del det ökade intresset för seniorboenden men antagandena om att den växande andelen äldre också skulle ställa större krav på sitt boende, liksom Äldre personers flyttningar och boendepreferenser på andra områden, och ha en större betalningsvilja och förmåga är också en del av förklaringen till det ökade intresset inte minst från bostadsföretagens sida. Ett antal rapporter har diskuterat attityd- och livsstilsförändringar bland 40-talisterna (Majanen et al. 2007; och 2000; 2000; 2008). Allteftersom välfärdsstaten utvecklades kom basbehoven att tillfredsställas för det stora flertalet och frågor om livskvalitet har kommit att få ett allt större utrymme även inom boendesektorn. Detta kan beskrivas som en värdeförskjutning där andra värden har kommit att ges större betydelse (Inglehart 1997). Att bara bo är inte längre tillräckligt utan boendet tillskrivs nu också en rad andra värden. Det finns en del tecken på att bostaden allt mer kommit att bli en konsumtionsvara som byts ut alltefter- som behov och preferenser förändras över livscykeln. Framför allt är inte det egna huset som många flyttar till i samband med famil- jebildning nödvändigtvis det livsprojekt det var utan man är beredd att byta ut det mot ett annat boende som passar livssitu- ationen bättre, även om de flesta bor kvar . Särskilt diskuteras 40-talisterna i sådana sammanhang och det är således inte en slump att intresset för olika seniorboendeformer från bostadsföretagens sida har ökat . Det är en intressant kundgrupp för bostadsföretagen och för medelålders och äldre ger ett ökat utbud större möjligheter att välja bland olika boende- former som passar för den fas i livet man befinner sig. Att det finns ett sådant intresse har visat sig i tidigare studier (Abramsson och 2004) liksom i det ökande antalet boenden som har byggts med äldre i fokus. Särskilt boende – ett vård- och omsorgsboende Av alla bor i särskilt boende, eller vård- och omsorgsboende. Majoriteten av dessa är och kan inte längre bo kvar i eget boende. Flertalet är multisjuka eller har någon form av demenssjukdom. I flera kommuner med brist på den här typen av boende pågår det nu en utbyggnad för att täcka behov som redan finns. kommer de allra äldsta, den gruppen som är i störst behov av den här typen av boende, inte att öka i antal men i ett längre perspektiv kommer behoven att öka igen då gruppen blir större. Äldre personers flyttningar och boendepreferenser I korttidsboenden som ofta ryms inom det särskilda boendet samlas olika grupper alltifrån dem med behov av växelboende under (ibland ) och rehabilitering till dem som kommer in för att vara där under sin allra sista tid. Det är på så vis ett problematiskt boende där en rad olika behov möts under samma tak och behöver hanteras av samma personal. Äldres flyttningar – resultat från en enkätstudie Information om varför äldre svenskar flyttar är hämtad från en enkätundersökning som genomfördes . I undersök- ningen hade personer valts ut som flyttat längre än (riktigt kortväga flyttningar ingår alltså inte). I det material som analyseras i föreliggande studie ingår endast respon- denter i åldrarna 55–, totalt sett 1 832 personer (svarsfrekvens ). Enkäten bestod av ett fyrtiotal frågor som möjliggör analyser av de viktigaste orsakerna till att äldre flyttar, men ger även möjlighet att gå närmare in på frågor som rör upplevt resultat av flytten och faktorer som påverkade beslutet att flytta. Vi kan också få en inblick i hur själva boendet förändrats i samband med flytten exempelvis om man väljer att flytta från villaboende till ett mindre boende i hyres- eller bostadsrätt och om boende- kostnaderna ökat eller minskat. Ytterligare information om enkät- studien går att finna i Niedomysl och samt Niedomysl (Niedomysl 2008; Niedomysl och 2008). I de följande analyserna har respondenterna delats in i två åldersgrupper: 55–och 65–. I vissa fall görs även jämförelser med en yngre ålderskategori (45–). Varför flyttar de äldre? Att flytta är en stor händelse i de flesta människors liv, en händelse som kan utlösas och påverkas av en mängd olika faktorer. Det är därför inte en alldeles enkel sak att analysera varför människor flyttar. Exempelvis kan orsakerna till varför en flyttare väljer att flytta från en plats skilja sig från orsaker som gör att samma flyttare väljer att flytta till en plats. Därutöver kan det nämnas att vissa personer uppger flera orsaker medan andra personer kanske endast väljer att nämna en orsak (även om det vanligtvis finns flera bak- Äldre personers flyttningar och boendepreferenser omliggande faktorer som påverkar beslutet att flytta). I före- liggande analys har vi gjort det enkelt för oss och låtit responden- terna, med sina egna ord, svara på den öppna frågan Vilken var den viktigaste orsaken till att du flyttade?. Dessa svar, som respon- denterna själva skrev ned, har därefter analyserats och samman- ställts i sex olika övergripande kategorier av flyttmotiv. Ser man till hela gruppen av äldre flyttare (55–) finner man att den van- ligaste orsaken till flytt är boende (). Tätt därefter följer soci- ala orsaker () och boendemiljö (). En något förvånande stor andel har uppgett arbete som den viktigaste orsaken till flytt () och har angett svårkategoriserade svar som hamnat i kategorin övriga orsaker. Men detta är en väldigt gene- raliserad bild. Vi skall i det följande därför analysera flyttmotiven mer ingående. I figur 1 nedan visas de viktigaste flyttmotiven fördelade på tre ålderskategorier (45–54, 55–64 och 65–). Då uppvisas en betydligt större variation.