sou · GXB327 · 2009-03-16 00:00:00 — 4Prop 1977/78:100, bil 12, UbU 1977/78:16, rskr 1977/78:18, vissa förändringar av statsbidraget i prop 1979/80:100, bil 12, UbU 1979/80:26, rskr 1979/80:301. 1977/78:100, bilaga 12. 6Kommenterat även i Barnkulturpropositionen (prop.1978/79:143). i stället för regeringen timplaner för verksamheten, med beaktande av beslut om 1980 års läroplan för . Antagningen av elever skulle göras av en särskild antagningsnämnd, med bl.a. personer med god kunskap i dans samt skolläkare. Ledamöterna skulle utses av skolstyrelsen. Svenska Balettskolans förberedande dansundervisning i påbörjades /82 vid i . Utbildningen till yrkesdansare startade /83 och knöts inledningsvis organisatoriskt till i . övertog det nyinrättade ansvaret för skolväsendet efter den nu nedlagda . Verket beslutade SKOLFS 1991:15 där det bl.a. framgick att försöksverksamheten med förberedande dansundervisning fick anordnas i årskurserna 4–9 vid i , och . Försöksverksamheten skulle omfatta åtta läsår, räknat från och med /92. Liksom tidigare skulle dansundervisningen anordnas genom jämkning av timplan och särskild timplan för kompletterande frivillig dansundervisning på elevens fritid. fastställde kursplanerna och timplanerna. Antagningen av elever genom riksintag skulle som tidigare göras av styrelsen genom en särskilt utsedd antagningsnämnd. Om eleven hade svårigheter att följa undervisningen hade rektor rätt att besluta om omplacering till en annan elevgrupp inom den dansundervisning som är obligatorisk för försöksverksamheten. Vid mer omfattande svårigheter skulle eleven avrådas från att delta i fortsatt dansundervisning liksom då medicinska skäl föreligger som kan medföra skaderisk för eleven. Han eller hon kunde då omplaceras till undervisning enligt en timplan som inte var jämkad för dansutbildning. /93 integrerades den förberedande dansutbildningen i vid inom Västra innerstadens stadsdelsnämnd. I startade verksamheten vid inom 1993/94. Vad gäller yrkesdansarutbildningen förändrades den från att vara tvåårig till treårig som en följd av gymnasiereformen med anledning av propositionen Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop.1990/91:85). Senast till /96 skulle alla gymnasiala utbildningar omfatta . Föredragande7 tog i nämnda proposition yrkesdansarutbildningen i som ett exempel på ett blivande individuellt, treårigt program för de mycket målinriktade ungdomarna, med udda studieönskemål. Undervisningsvolym beräknad i antal veckotimmar ersattes i denna reform också av en minsta, garanterad lärar/handledarledd undervisningstid. I blev gymnasium/Kungliga en självständig gymnasieenhet efter att tidigare ha tillhört . 2.1.5Konstnärlig utvärdering av i lät 1996 en sakkunnig utvärdera den förberedande dansutbildningen i Stockholm.8 Utredningen pekade på att inte nådde optimalt resultat och det konstnärliga resultatet av utbildningen på flera punkter måste anpassas bättre till de krav som ställdes på en yrkesdansare. De flesta förklaringarna till detta stod att finna i skolans organisatoriska och praktiska förutsättningar för utbildningen med närliggande ekonomiska problem, menade utredaren. Trots många anpassningar till det kommunala utbildningssystemet fick inte dansen tillgång till tillräcklig kunskap och resurser för att kunna bibehålla och utveckla dansutbildningens professionella och konstnärliga kvalitetsnivå. Utredaren ifrågasatte om den obligatoriska var en möjlig hemvist för en sådan utbildning. Skolans uppfattning var att problemet framför allt var en ekonomisk fråga. Utredaren påpekade att den ojämna könsfördelningen i dansundervisningen och storleken på grupperna försvårade effektiviteten av träningen, bl.a. på grund av olika fysisk mognad och inlärning av specifika pojk- och flicksteg. Utredaren ansåg att det fanns elever som skulle må 1990/91:85, s. 90. 8Resultatet refererat i – Försöksverksamhet med förberedande verksamhet i , 1997. bättre av att avrådas från utbildningen. Skolpengssystemet uppfattades leda till ett maximalt intag av elever även om sökande med de rätta förutsättningarna saknades. Utredaren ansåg det vara cyniskt mot barnen att låta dem arbeta hårt för utbildning i ett yrke de saknar förutsättningar för. Ett ordnat gruppboende under ledning av vuxna skulle bl.a. stötta elever och medföra ett större rekryteringsunderlag. Regeringen gav i uppdrag9 att överväga vilka åtgärder som behövde vidtas för att försöksverksamheten skull kunna bli permanent verksamhet. Uppdraget skulle utföras i samråd med och berörda kommuner och redovisas . konstaterade i sin rapport10 bl.a. att fokuseringen på dans inte inneburit någon negativ påverkan på elevernas resultat i de traditionella skolämnena. Tvärtom var slutbetygen för danselever oavsett svensk eller utländsk bakgrund högre i nära nog samtliga ämnen jämfört med riket trots att jämkningen av timplaner i skolämnen som regel blivit större än ursprungligen avsetts och danselevernas långa skolveckor. Lärarnas uppfattning var att danseleverna genom dansen lärt sig strukturera sin tillvaro, disciplinera sig och ta ett stort ansvar för studierna. Danseleverna förklarade sina goda resultat bl.a. med att de kände en stor press från lärarna att vara flitiga och att de hade ett gott rykte bland ämneslärarkåren som upplevdes ha särskilt höga förväntningar på dem. De långa dagarna med efterföljande läxläsning var dock ofta på gränsen till för mycket. Bristande kommunikation mellan dans- och ämneslärare, schematekniska och organisatoriska problem av olika slag komplicerade tillvaron. ansåg alla intervjuade elever att det var värt allt hårt arbete för privilegiet att få hålla på med det som intresserade dem mest. Lärarna var nöjda med försöksverksamhetens timplanejämkningar vad gällde fördelningen av tid mellan 9U1997/4703/S. 10Svenska balettskolan – Försöksverksamhet med förberedande verksamhet i , 1997. dansämnen och teoriämnen. Vid övergången till gymnasieskolan medförde emellertid den jämkade timplanen att elever från åk 9 inte hade tillräckligt många betyg för att söka till gymnasieskolan på samma villkor som andra elever, ett problem som blev aktuellt i och med införandet av nytt meritvärderingssystem. Eleverna fick i stället söka på fri kvot, en ordning som föräldrar och elever fann vara särbehandlande och missgynnande. Varje termin hölls uppdansning vars resultat låg till grund för om elev skulle ges klartecken för att fortsätta sin dansutbildning eller avrådas. Eleven och målsman kallades till en danselevvårdskonferens där elevens situation diskuterades inför ett beslut om elevens fortsatta deltagande i dansundervisningen. Ofta blev det starka reaktioner från föräldrar till elever som blivit avrådda, framför allt på själva anledningen till avrådan som ofta var en kombination av orsaker. Skolpengssystemet begränsade dock möjligheten att avråda. Enligt skolans personal borde ca en tredjedel av befintliga grundskoleelever och av gymnasieeleverna ha avråtts om det kunnat ske utan konsekvenser för verksamhetens ekonomi. Utbildningens syfte föreföll vara oklart för en del föräldrar – var det en elitutbildning eller en grundskoleutbildning med särskild profilering? Av personalintervjuer framgick att balettskolan troligen inte alltid varit tillräckligt tydlig om vilka krav som ställdes i denna utbildning. fann att lärarkåren inom inte var pedagogiskt och dansmetodologiskt helt samkörda. Att möta stora skillnader mellan olika lärares undervisningsstilar kunde få negativa konsekvenser för elevernas dansutveckling. bedömde sammanfattningsvis att verksamheten var viktig och utgjorde ett väsentligt inslag i de förutsättningar som bör finnas för att vidmakthålla och utveckla svensk danskonst på en kvalitativt hög nivå. föreslog att försöksverksamheten skulle övergå till permanent verksamhet. Man hade dock bl.a. uppfattningen att statsbidragen och de resurser skolhuvudmännen tillsatte inte var tillräckliga för att bedriva utveckling och fortbildning, att otydligheterna i meritvärderingen vid ansökan till gymnasieskolan borde rättas till och att principer för avrådan borde förtydligas i syfte att stärka elever och målsmäns rättsliga ställning. betonade rektors ansvar för att integrera dansverksamheten i den ordinarie verksamheten och efterlyste en tydligare dialog mellan de tre utbildningsorterna så att elever gavs samma förutsättningar oavsett utbildningsort. I budgetpropositionen för 199911 föreslog regeringen att försöksverksamheten med förberedande dansundervisning i skulle permanentas fr.o.m. . Regeringens motivering var att den utgjorde ett väsentligt inslag i de förutsättningar som bör finnas för att vidmakthålla och utveckla svensk danskonst på en kvalitativt hög nivå och att det var ett kulturpolitiskt intresse att behålla nuvarande kvalitet i svensk danskonst. Regeringen framhöll att den förberedande dansundervisningen i och utbildning av kvalificerade yrkesdansare i gymnasieskolan utgjorde hela rekryteringsbasen för nationella balettensembler. Den förberedande dansutbildningen skulle hädanefter regleras i skollagen (1985:1100) och genom en förordning om förberedande dansutbildning i . I propositionen berördes även problemet med meritvärderingen när danselev ska söka till gymnasiet. Regeringen meddelade att den ämnade införa bestämmelse som gör att danselev skulle kunna tas in på betygsurval och inte vara hänvisad till fri kvot. Möjligheten att avråda elev som antagits till förberedande dansutbildning skulle avskaffas. Regeringens uppfattning var att den elev som efter omfattande inträdesprov bedömdes kunna klara undervisningen, måste ha rätt att gå kvar under återstoden av grundskoletiden. I den nya förordningen om förberedande dansutbildning i skulle regeringen också ge kommun rätt att bedriva riksrekryterande förberedande dansutbildning för årskurserna 7–9 utöver , och kommuner som skulle få bedriva sådan för årskurserna 4–9. beslutade i enlighet med förslagen. Regeringen gavs även bemyndigande att meddela föreskrifter om avvikelse från timplanen i för att utrymme även fortsättningsvis skulle finnas för dansundervisningen. 11 Prop.1998/99:1, Uo16, 1998/99:UbU1. 2.2.1Den formella regleringen av dansarutbildningen I får barn påbörja en riksrekryterande förberedande dansutbildning inom den kommunala i tre kommuner från årskurs 4 och i en kommun från årskurs 7 enligt förordning (1999:250) om förberedande dansutbildning i . Av 2 kap. 1 § grundskoleförordningen (1994:1194) framgår att det för gäller en läroplan som innehåller de övergripande målen och riktlinjerna för utbildningen som fastställs av regeringen. I 6 § anges att det för varje ämne ska finnas en kursplan som ska innehålla de mål som undervisningen ska sträva mot och de mål som eleverna ska ha uppnått i slutet av det femte och det nionde skolåret. Kursplanerna ska finnas i en förordning. Grundskoleutbildningens normala garanterade omfattning i kalendertimmar är 6 655 för ämnen och ämnesgrupper enligt skollagens (1985:1100) bilaga 3. Av dessa timmar är elevens val 382 och skolans val . Nationella mål för den förberedande dansutbildningen De nationella målen för utbildningen regleras med stöd av förordningen (1999:250) om förberedande dansutbildning i samt grundskoleförordningens 2 kap. 1 § genom föreskrifter om timplan, kunskapskrav och betygskriterier för förberedande dansutbildning i , SKOLFS 1999:15. Där medges att avvikelser i den timplan för utbildningen som anges i bilaga 3 till skollagen får göras, så att såväl målen för den förberedande dansutbildningen som målen i kursplanerna i övrigt nås. Enligt föreskrifter är syftet med den förberedande dansutbildningen i att eleven ska erhålla sådan teknisk färdighet och konstnärlig uttrycksförmåga i dans att eleven ges förutsättningar att antas till och genomföra den gymnasiala yrkesutbildningen till dansare. Den förberedande dansutbildningen ska utveckla elevens förmåga att värdera sin dansutövning ur ett hälso- och arbetsmiljöperspektiv. Eleven ska träna koordination, muskelstyrka, smidighet, balans, musikalitet och konstnärlig uttrycksförmåga för att kunna uppnå ett professionellt resultat. och medverkan på scen ska därför vara omfattande under utbildningen i . Den förberedande dansutbildningen ska sammanfattningsvis innefatta klassisk balett, som utgör merparten av den förberedande dansutbildningen, karaktärsdans, modern-nutida dans och jazzdans samt improvisation och akrobatik. Undervisningen i klassisk balett ska ge de nödvändiga kunskaperna för fortsatt inriktning mot den klassiska baletten med dess formspråk och konstnärliga uttryck samt ge en grund för att lära andra danstekniker. Utbildningen i klassisk balett ska ge kunskaper i förberedande pas de deux samt repertoar som innebär utbildning i den klassiska dansens sceniska former. Den förberedande dansutbildningen i ska ge eleven kunskaper motsvarande lägst grad 4 i den inom svensk undervisning i klassisk balett vedertagna syllabusen, Klassisk balett, övningar i sju svårighetsgrader, , , , , , PRISMA 1981. Undervisningen i karaktärsdans ska ge eleven träning i olika länders danser samt ge inblick i dansernas särart, utveckling och inbördes samband. Den ska utveckla känslan för stil, musik, rytm och teknik typisk för nationella danser och deras sceniska form samt utveckla känsla för formationer, samdans och följsamhet i par och i grupp. Modern-nutida dans och jazzdans Undervisningen ska ge eleven en grundläggande dansteknisk färdighet inom dessa områden och utveckla medvetenhet för rummet, olika rumsliga nivåer och riktningar samt utveckla förståelse av olika rytmer och taktarter. Improvisationsundervisningen ska utveckla elevens konstnärliga medvetenhet och känsla för dans som uttrycksmedel samt stimulera till eget skapande. ska utveckla elevens smidighet, mjukhet, styrka och djärvhet samt förbereda eleven för akrobatiska inslag i olika danstekniker. Omfattning och förläggning av undervisningstiden i Skoldagarnas längd och förläggning regleras i skollagen. I 3 kap. 11 § sägs bl.a. Ingen är på grund av skolplikt, som fullgörs inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom, skyldig att gå i skolan för att delta i obligatoriska inslag i utbildningen per läsår eller att någon dag delta i sådana inslag eller, i de två lägsta årskurserna, . I 2 kap. 2 § grundskoleförordningen anges att kommunerna får besluta om ytterligare undervisningstid (inom den ram som anges i 3 kap. 11 § skollagen) utöver den tid som anges i den till skollagen kopplade timplanen för . Av 4 kap. 1 § grundskoleförordningen framgår vidare att läsåret ska börja och sluta samt ha minst och minst . Därutöver får inom läsåret läggas ut högst för planering av skolarbetet eller för fortbildning av lärare . Vad gäller förläggningen av skolarbetet sägs i 4 kap. 2 § i samma förordning att det ska förläggas till måndag–fredag och vara så jämnt fördelat över som möjligt. Om utrustning och lokaler sägs i 1 kap. 4 § grundskoleförordningens att ska ha ändamålsenliga lokaler och utrustning som behövs för en tidsenlig utbildning. Enligt 4 kap. 4 § skollagen ska utbildningen i vara avgiftsfri för eleverna. De ska utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Reglerna för antagning regleras i förordningen (1999:250) om förberedande dansutbildning i . Av 3 § framgår att ansökan om deltagande i den förberedande dansutbildningen ska lämnas till styrelsen för utbildningen, dvs. kommunens utbildningsnämnd eller motsvarande, före för utbildning som ska börja påföljande hösttermin. Till utbildningen ska de elever tas emot som har förutsättningar att utvecklas inom dansen. Antagningen ska göras av en särskild antagningsnämnd. Styrelsen för utbildningen utser ledamöterna i nämnden. Beslut om antagning får inte överklagas. Elevs rätt att gå kvar och fullfölja utbildning Av skollagen 4 kap. 9–10 §§ framgår att den som tagits emot i en kommuns grundskola ett visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för beslutet ändras under läsårets gång. Om en elev i inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör, men bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, ska eleven beredas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Stöd och uppflyttning mellan årskurserna Stödundervisning ska enligt 5 kap. 1–5 §§ grundskoleförordningen ges om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst ska ha uppnåtts i slutet av det tredje, det femte och det nionde skolåret eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. I 6 kap. 3–6 §§ anges i eleverna i årskurserna 1–8 vid slutet av varje läsår ska flyttas till närmast högre årskurs, med tre undantag: -rektor får efter samråd med en elevs vårdnadshavare besluta att eleven inte ska flyttas, om detta med hänsyn till elevens allmänna utveckling och i övrigt är lämpligast för eleven, -rektorn får på begäran av en elevs vårdnadshavare medge eleven att gå om en årskurs, -om en elev har goda förutsättningar att delta i utbildningen i en högre årskurs än den som eleven redan tillhör eller normalt ska tillhöra, får rektorn besluta att eleven ska flyttas till den högre årskursen om elevens vårdnadshavare medger det. Yrkesinriktade utbildningar i gymnasieskolan styrs i första hand av bestämmelserna i skollagen och gymnasieförordningen. Utbildningen kan ske på nationella eller specialutformade program som är avsedda att kunna genomgås på tre läsår samt individuella program. Yrkesdansarutbildning finns inte upptaget som nationellt program utan är ett specialutformat program. Ett sådant program ska i fråga om utbildningens nivå motsvara ett nationellt program och därmed kunna ligga till grund för fortsatt utbildning på högskolenivå eller för yrkesverksamhet. Det kan utformas individuellt för en elev eller gemensamt för en grupp elever enligt 5 kap. 3–4a §§ i skollagen. En kommun som anordnar utbildning för en grupp elever i specialutformat program är enligt 3b och c paragraferna i samma kapitel skyldig att ta emot en behörig sökande till utbildningen, om den sökande hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen eller om hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, enligt 5 kap. 14 § skollagen föreskriva att vissa utbildningar ska vara specialutformade program med riksrekrytering och ett visst antal platser.12 Med stöd av 2 kap. 2 § gymnasieförordningen har 12 Det kan noteras att i betänkandet – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) har föreslagit att specialutformade program ska försvinna som företeelse eftersom den nationella likvärdigheten är viktigare. Det ska dock vara möjligt att göra vissa avsteg från den nationella programstrukturen för enskilda elever. i föreskriften SKOLFS 2007:49 upptagit gymnasium/Kungliga som den enda riksrekryterande dansutbildningen i . Genom anslagsvillkor i det årliga regleringsbrevet till fördelar regeringen ett visst belopp till som särskilt bidrag till denna utbildning, men det ges inga bestämmelser om antalet platser. För ett specialutformat program som erbjuds en grupp elever ska kommunen fastställa programmål. Styrelsen för utbildningen beslutar enligt 5 kap. 4a § skollagen samt 1 kap. 4, 6 och 11 §§ gymnasieförordningen om antalet undervisningstimmar för varje kurs, för projektarbete samt om fördelningen av undervisningstiden. I skollagens bilaga 2 anges poängplanen för nationella och specialutformade program. Antalet poäng ska uppgå till 2 500, varav 750 är s.k. kärnämnen (svenska, engelska, matematik, idrott och hälsa, samhällskunskap, religionskunskap, naturkunskap, estetisk verksamhet) 1 450 karaktärsämnen inkl projektarbete och individuella val 300p. Mål för yrkesdansarutbildningen i kursplanen SMR01 För det treåriga, riksrekryterande specialutformade programmet yrkesdansare i finns en lokal kursplan registrerad av (SMR01-Yrkesdansare). I den anges att utbildningens mål är att utbilda yrkesdansare inom danskonstens olika områden. Inom gymnasieskolans ram ska programmet ge en fullständig yrkesutbildning i dans samt utbildning i kärnämnena. Genomgången gymnasieutbildning ger grundläggande behörighet till högskola. Vidare informeras att det för att bli en professionell dansare krävs förutom goda fysiska förutsättningar, känsla för rörelse, musikalitet och scennärvaro, en gedigen utbildning, hängivet arbete och kärlek till dansen som konstform. I utbildningen går den artistiska och fysiska träningen hand i hand för att nå den professionella nivå danskonsten kräver . Dansutbildningen har två inriktningar, utbildningar ska även i den framtida gymnasieskolan kunna vara riksrekryterande. För dessa utbildningar ska det gå att göra avsteg från den nationella programstrukturen. För att ge bättre flexibilitet åt de behov speciella utbildningar kan ha anser i sitt remissvar på utredningen att det hellre ska finnas nationella specialutbildningar som får ha egna examensmål och poängstrukturer som ska få avvika från de nationella programmen. klassisk balett och modern dans. Utbildningens mål är att eleverna efter genomgångna kurser har en sådan kunskaps- och dansteknisk färdighet att de är redo att gå ut i det professionella yrkeslivet.13 Den ej riksrekryterande utbildningen i vid Angeredsgymnasiet har fastställt lokala programmål inom ramen för sitt specialutformade program. Detta program har inriktningar mot såväl klassisk balett som modern dans och ska ge eleverna de kunskaper och de tekniska färdigheter som krävs för att vara yrkesdansare.14 Man ska ha goda förkunskaper i dans för att söka utbildningen och gör ett intagningsprov i klassisk balett och modern dans. De som går vidare tar klass och gör ett repertoarprov i vald inriktning, intervjuas och genomgår en anatomisk undersökning. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sig som sceniska dansare både konstnärligt och tekniskt samt ge en viss kunskap om metodik och pedagogik. Dessutom ska utbildningen ge eleverna möjligheter att använda sin kreativitet i olika sammanhang som den ger beredskap att möta arbetsmarknaden. Utbildningen ska också ge möjlighet till fortsatt utbildning vid danshögskolor i eller utomlands. Även kommun har vid ett lokalt specialutformat program för yrkesdans. Omfattning och tidsförläggning av utbildningen Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar enligt 5 kap. 4d § skollagen föreskrifter om garanterad undervisningstid för specialutformade program. I 1 kap. 11 § gymnasieförordningen anges att styrelsen för utbildningen beslutar om antalet undervisningstimmar för varje kurs och för projektarbete samt om fördelningen av undervisningstiden. I 2 kap. 18 § 2 st, anges att en kommun som anordnar specialutformade program med yrkesinriktad profil ska tillhandahålla en garanterad undervisningstid . 13Skolverkets databas på Internet, kursplaneversion 090131. 14Göteborgs kommun webplats om gymnasium : samt protokoll 2005:8, . Av 3 kap. gymnasieförordningen om lärotider framgår att läsåret ska omfatta , vara uppdelat på höst- och vårtermin om inte regeringen föreskriver annat. Läsåret ska ha minst och minst . Det ska börja och sluta senast , om inte regeringen föreskriver annat.15 Elevernas skolarbete ska förläggas måndag–fredag och vara så jämnt fördelat över som möjligt. När skolarbetet är förlagt till en arbetsplats utanför skolan ska den arbetstid som gäller där tillämpas, om inte rektor bestämmer annat. Av 6 kap. 4 § gymnasieförordningen framgår att sökande som gått förberedande dansutbildning i med jämkad timplan och därför fått färre än 16 betyg i sitt slutbetyg ändå ska få sitt meritvärde bestämt efter 16 betyg. Uppräkningen av meritvärdet ska göras i proportion till de betyg som eleven har fått.