sou · GXB362 · 2009-06-26 00:00:00 — Då kan värmepumpar med lägre effekt bli användbara, dvs. värmepumpar som innehåller mindre mängd köldmedia. En skatt på fluorerade gaser skulle sannolikt påverka försäljningen av värmepumpar, men det är svårbedömt hur mycket. En skatt på skulle fördyra en luft-luft-värmepump som kostar ca 7 000–med minst ca , dvs. I beräkningarna har antagits att priskänsligheten motsvarar en minskad försäljning av alla typer av värmepumpar jämfört med antaganden enligt ovan. Övriga stationära kyl-, frys- och luftkonditioneringsanläggningar Generellt, enligt Wranér (2009, pers. ), ökar mängden R- 410A i nya anläggningar, främst i luftvärmepumpar, vätskekylare för luftkonditionering och i enhetsaggregat. Läckagen från dessa anläggningar är mycket små och ligger erfarenhetsmässigt . Problemet är enligt Wranér de anläggningar som konverterats från CFC (ex R12, R502) till R134a och R404A. Dessa anläggningar är inte konstruerade för HFC-köldmedium och de oljor som dessa köldmedier kräver. Anläggningarna har exempelvis packningsmaterial, komponenter m.m. som inte är riktigt lämpade för den konvertering som dessa anläggningar fick genomgå, utan de betydande åtgärder och ingrepp som föreslogs av branschen, för att minska fyllnadsmängderna och risken för framtida läckage. och regeringen ansåg att det var viktigare att gå över till HFC-köldmedium med ett minimum av investering. Många av dessa anläggningar är under utfasning av åldersskäl och kommer att fasas ut och ersättas under de närmaste 5–7 åren. Wranér (2009) anger också att användning av HFC- köldmedium i viss mån har ersatts med koldioxid i större kylanläggningar i nya livsmedelsbutiker. Övergången går långsamt på grund av ökad kostnad och att kunskapen endast behärskas av ett fåtal entreprenörer. De kan också se en ökning av samma teknologi, dock i mindre omfattning, inom området små luftkonditioneringsanläggningar och värmepumpar. Då tillverkning av de senare inte sker i så kan svenska aktörer inte direkt påverka utvecklingstakten, som enligt många går alldeles för långsamt. Vi kommer troligen, enligt Wranér, inte se någon större övergång till koldioxid och kan inte förvänta oss att HFC-köldmedier skulle kunna ersättas helt med koldioxid. Befintliga anläggningar kan inte konverteras till koldioxid, då dessa anläggningar kräver en helt annan teknik. att få någon stor utbredning om den inte kan visa på bättre energieffektivitet. Troligen kommer så att ske, men vi har då att räkna med en tidsfaktor på 5–enligt Wranér. Utbyte av ett HFC-köldmedium mot annat HFC-köldmedium med lägre GWP-värde är inte trolig enligt Wranér om inte det ger en bättre energieffektivitet. Wranér ser ingen sådan utveckling. De begränsningar i fyllnadsmängder som haft genom Svensk Kylnorm har tagits bort genom harmoniseringskrav mot gemensam EU-lagstiftning. Wranér ser inte att en skatt på HFC-köldmedium skulle minska användningen. Branschen, genom Wranér, är övertygade om att det som styr är energiförbrukningen och den energieffektivitet som köldmediet ger i systemet. Detta är vad som har störst påverkan på växthuseffekten om man räknar i total TEWI-effekt (total equivalent impact). Wranér är av den bestämda uppfattningen att anläggningens totala TEWI-värde är det som bör ligga till grund för myndigheternas styrmedel. Det totala läckaget av HFC-köldmedium bör, om utfasning av de gamla konverterade anläggningarna sker, ligga klart . Denna nivå bör enligt Wranér kunna uppnås om , lite beroende på hur långvarig den nuvarande ekonomiska krisen blir. Enligt Per (2009, pers. behöver dagligvarubranschen 5–för att fasa ut HFC, och han anger också att det handlar om mycket stora investeringar då det inte bara går att byta köldmedium i befintliga anläggningar. anger också att de årliga läckagen från anläggningar med HFC inom Svensk Dagligvaruhandels medlemmars verksamhet kan bedömas ligga på mellan ca 9–. De installerade mängder HFC som anger för Svenska Dagligvaruhandels medlemmar motsvarar i storleksordningen av de totala mängder HFC som enligt IVL:s beräkningar kan hänföras till övriga stationära kyl-, frys- och luftkonditioneringsanläggningar. Enligt Lyth (2006) har antalet installerade villavärmepumpar i ökat kraftigt. Den förändring man kan se framför sig är en övergång från t.ex. R-407C (HFC-125, HFC-134a och HFC-32, med en GWP100 på 1526) till köldmediet R-410A (HFC-125 och HFC-32, med en GWP100 på 1725, dvs. något högre än R407C). Installationen av fastighetsvärmepumpar kommer sannolikt att öka under de kommande ca 10 åren, och troligen till största delen innehålla HFC-köldmedier, där allt större andel kommer vara R-410A (Lyth, 2006). För övriga typer av stationära aggregat gäller generellt att nya aggregat är byggda för mindre köldmediamängder än äldre utrustning, och även här kommer sannolikt en successiv övergång från t.ex. HFC-134a till R-410A att ske (Lyth, 2006). Sammanfattningsvis förväntades i prognosberäkningarna en relativt stabil årlig nivå avseende behovet av HFC-köldmedier , eller möjligtvis en något minskande årlig trend. Nya aggregat är också tätare, vilket medför ett mindre årligt läckage, och därmed ett mindre behov av påfyllnad av köldmedier. I scenarioberäkningarna som genomfördes (Kindbom och ) antogs att är den årligt tillkomna nya mängden HFC-köldmedia i princip . I beräkningarna antogs också att läckaget från ny utrustning är lägre än för redan installerade aggregat. De äldre aggregat som fortfarande finns på marknaden fortsätter dock (i beräkningarna) med en högre läckagefaktor till dess aggregatets beräknade livslängd har uppnåtts. Användningen av HFC-134a som köldmedium i hushållskyl och -frys har minskat successivt och antas upphöra . Det finns emellertid kvar utrustning som innehåller HFC- 134a på marknaden, varför emissioner från läckage förekommer även . Det årliga läckaget från den installerade mängden HFC-134a beräknas vara och emissioner vid skrotning har ansatts till av den skrotade mängden i hushållskyl- och frys. En ökning av användningen av HFC-köldmedier för kyltransport –2020 antogs i beräkningarna 2006. Det årliga läckaget sattes till ett något lägre värde än tidigare, jämfört med 8––2004. prognosberäkningar för de stationära anläggningarna (inklusive kyltransporter) justerades den framtida användningen av fluorerade gaser något och anpassades till den utveckling som skett sedan den tidigare prognosen gjordes. Detta innebär att emissionerna 2010 och 2015 blir något högre, medan 2020 blir lägre än tidigare prognostiserat. (2007) anger att för stationära kylfrys- och värmepumpsanläggningar är det sannolikt att en skatt skulle medföra att man i , liksom är fallet i , i högre grad kommer att installera HFC-anläggningar med köldmedier med lägre GWP- värden (kommentar: vilket dock inte verkar troligt enligt de uppgifter som kontaktpersonerna i föreliggande arbete lämnat) och även i högre grad välja indirekta system och alternativa köldmedier. bedömer, på basis av erfarenheter från , att en minskad förbrukning av köldmedier på (som CO2- ekvivalenter) blir effekten av en skatt. Han nämner dock att i är det redan standard med indirekta system för större kylanläggningar i t.ex. supermarkets (Svensk kylnorm), till skillnad från i och där det inte funnits krav som lett utvecklingen åt detta håll. bedömer dock ändå, trots osäkerheter, att en skatt skulle kunna medföra en 50 %-ig minskning i , baserat på att det skett en kraftig teknisk utveckling av alternativa teknologier baserade på indirekt kylning, användning av köldmedier med lägre GWP (CO2, kolväten och ammoniak). Dessutom bör man kunna förvänta sig att en skatt medför att tillsyn och underhåll förbättras, och därmed ger ett reducerat läckage från existerande system. I och har CO2 kommit fram som ett standardalternativ i större livsmedelsbutiker. Dessutom är det en tendens till att kylanläggningar med HFC-medier blivit mer kompakta och köldmedelsanvändning och läckage därmed minskat. För kyltransporter bedömer (2007) att en skatt på fluorerade gaser sannolikt kommer ha en begränsad effekt på kort sikt på grund av att det inte finns konkurrenskraftiga alternativ. Dessutom skulle det vara möjligt att utföra service och påfyllnad av köldmedier i andra länder, där det inte finns någon avgift eller där avgiften på fluorerade gaser är lägre. Införandet av en skatt borde dock, enligt , medföra att läckaget från existerande system reduceras via åtgärder. På lite kan det förväntas en utveckling av kylanläggningar för transport med alternativ teknologi, och att en skatt borde främja detta. Sammanfattningsvis bedömer att en skatt skulle medföra en halvering av läckaget från kyltransport . Bedömning av genomförande av åtgärder till följd av en skatt Generellt framhåller att värmepumpsmarknaden är internationell och att vad gör har liten betydelse. För värmepumpar har beräkningar baserats på en antagen framtida utveckling av försäljningen (, enligt ovan). Till detta scenario har ett alternativ med ökat antal frånluftspumpar med propan (ökad antagen andel från till ) beräknats, ytterligare åtgärder i form av minskat läckage från samtliga typer av värmepumpar från /år till /år har beräknats, och slutligen, på toppen av detta, en antagen minskad årlig försäljning för alla typer av värmepumpar (tabell 6). Övriga stationära kyl-, frys- och luftkonditioneringsanläggningar Då det enligt Wranér inte är sannolikt att det kommer ske ett utbyte till HFC-köldmedier med lägre GWP jämfört med nuläget har detta alternativ inte utretts. Däremot har en utfasning av HFC , som en effekt av en skatt, lagts in i beräkningarna. Detta innebär att teknologier med alternativa köldmedier, t.ex. CO2, förväntas öka. Ett minskat årligt läckage från den nuvarande medelnivån, på hela mängden HFC, till har antagits, då bland annat de äldre anläggningar som tidigare konverterades från HCFC till HFC beräknas ha blivit utbytta och ersatta. Wranér anger att det årliga läckaget bör bli klart . Det är möjligt att IVL i beräkningarna för de senaste årens emissioner har ett något för lågt antaget årligt medelläckage på hela beståndet av anläggningar. Detta skulle i så fall innebära att beräknade emissioner för nuvarande förhållanden är för låga och att den framtida minskningen relativt sett skulle bli kraftigare jämfört med nuläget. Inga specifika uppgifter rörande kyltransport har erhållits, varför antaganden om att en skatt skulle medföra en halvering av läckaget från kyltransport har antagits. Som nämndes ovan är denna källa förhållandevis liten, nytillskottet av HFC i kyltransport beräknas ha varit ca HFC (motsvarande 17 kton CO2–ekv. ), att jämföra med ca HFC (motsvarande drygt 500 kton CO2-ekv.) i övriga kylanläggningar och HFC (motsvarande 190 kton CO2-ekv.) Effekter på emissioner 2020 De tidigare beräkningarna för värmepumpar gav emissioner CO2-ekvivalenter, och prognostiserat var För värmepumpar, där stora justeringar för nuläget har gjorts baserat på nya uppgifter från (2009), blev resultatet av uppdaterade beräkningar emissioner motsvarande 13 kton CO2-ekvivalenter, alltså ca dubbelt så mycket som Vid olika antaganden om en framtida utveckling blir resultatet följande emissioner (kumulativt, dvs. bygger på den föregående) (tabell 6). Prognoser för emissioner från värmepumpar vid olika läckage från samtliga, istället för /år (istället för ) Den största beräknade enskilda effekten är således från ett minskat årligt läckage. Övriga kyl-, frys- och luftkonditioneringsanläggningar Baserat på uppgifterna från Wranér och om en utfasning/utbyte av teknologier om mellan 5–har antaganden om en utfasning av HFC-köldmedier gjorts i beräkningarna. Ett alternativ med exempelvis minskning av nyinstallerad mängd HFC ger att nyinstalleras fortfarande (HFC) av den mängd som beräknas i prognoserna (HFC). Detta ger emissioner som motsvarar 129 kton CO2-ekvivalenter. I detta alternativ upphör alltså inte användandet av HFC total till 2020, vilket kan vara ganska sannolikt. Om inte alla anläggningar är utbytta till ny teknologi med alternativa köldmedier så behöver kvarvarande utrustning servas med HFC-köldmedier. Ett alternativ där man antar en minskning innebär att ingen ny HFC installeras . Detta alternativ ger emissioner på nivån 117 kton CO2- ekvivalenter. De emissioner som ändå kommer att finnas beror på det årliga läckaget från ackumulerade och tidigare installerade mängder i befintlig utrustning. Emissionerna kommer på att minska ytterligare och försvinna om all befintlig utrustning med HFC ersätts med annan teknologi. Som en riktnivå på vad en införd skatt skulle kunna medföra antas att emissionerna blir ca 120 kton CO2-ekvivalenter, dvs. mer än en halvering av de beräknade emissionerna , 334 kton. Jämfört med de prognostiserade emissionerna utan en skatt, 174 kton CO2-ekvivalenter, så skulle en skatt medföra i storleksordningen en minskning med 55 kton CO2- ekvivalenter. används endast HFC-134a som köldmedium i luftkonditionering i fordon. Det årliga tillskottet i landet är i storleksordningen HFC-134a (motsvarande 520 kton CO2- ekvivalenter) sammanlagt i personbilar, lastbilar och bussar. I direktivet 2006/40/EG beskrivs i detalj de villkor som kommer att ställas på maximalt läckage från luftkonditioneringsutrustning i motorfordon som innehåller fluorerade växthusgaser med en GWP som överstiger 150. Detta innebär i praktiken att regleringen gäller användandet av HFC-134a (GWP 1300) i luftkonditionerings- I direktivet omfattas personbilar samt fordon för godstransport <3.5 ton, men inte bussar eller tyngre lastbilar. I scenarioberäkningarna antas en övergång från HFC-134a till HFC-152a för berörda fordonskategorier enligt den tidsplan för stegvisa villkor som anges i direktivet. För lastbilar finns alltså villkor endast för lastbilar < . Med verkan från 24 månader efter ett antaget provningsförfarande tillåts registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon med köldmedium där GWP överstiger 150 endast om läckaget är mindre än fluorerade växthusgaser för fordon med enkla förångare och /år med dubbla förångare. System med dubbla förångare används främst i terrängfordon och minibussar. Med verkan från och med 1/1 2017 tillåts registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon endast om de är utrustade med ett köldmedium där GWP är mindre än 150, dvs. Ett krav på maximalt läckage på /år motsvarar ett årligt läckage på (av installerat ). I nuvarande beräkningar för rapportering av emissioner till Klimatkonventionen har det årliga läckaget ansatts till . Ett villkor för läckage på maximalt /år motsvarar för lastbilar (av installerat ) för de lastbilar som är under . Ett årligt läckage på av installerad köldmediamängd har ansatts oavsett köldmedium (HFC-134a eller HFC-152a) . antas läckaget vara . För lastbilar som är över har antagits en fortsatt användning av HFC-134a, och med ett årligt läckage på jämfört med det tidigare ansatta läckaget på . För köldmedium i luftkonditionering i bussar har framtidsprognosen 2008 setts över avseende antal nya bussar , där medelvärdet av nyregistreringarna för perioden –2004 ansatts Det beräknade årliga läckaget har antagits vara . För luftkonditionering i fordon, personbilar och mindre lastbilar, har samma antaganden om en successiv övergång från HFC- 134a till HFC-152a mellan 2009–2017 använts som i huvudscenariet i Kindbom och , 2006. Det framtida årliga läckaget ansattes i prognosberäkningarna 2008, liksom tidigare, till . Inga justeringar gjordes avseende det framtida årliga nybilstillskottet, men däremot justerades antalet fordon baserat på ny statistik. Prognoserna utgick därför ifrån ett mindre antal fordon, och därmed en något mindre ackumulerad mängd HFC än den tidigare prognosen . Detta innebär att de uppdaterade prognoserna 2008 gav något lägre emissioner 2010– 2020 än tidigare beräknat. Enligt (2007) kommer det vara EU-regleringen som sätter dagordningen för personbilar. En skatt kommer sannolikt inte att påverka den förändring av köldmedier som ändå kommer att ske. En skatt skulle kunna ha inverkan på läckage, där antar att en halvering av läckage från installerade system kan var troligt. Avseende luftkonditionering i tunga lastbilar, där HFC-134 är standard, anser att en skatt kan medföra en halvering av det årliga läckaget från installerade system. Han anger vidare att det är möjligt att en skatt också kan få inflytande på lite för att skynda på en utveckling av konkurrenskraftiga alternativ till teknologi med HFC-134a. , Bilsweden (2009) angav vid telefonkontakt att utveckling av alternativ teknologi med CO2-system för personbilar har visat sig svårare än väntat. Det krävs högt tryck och man har ännu inte kommit tillrätta med läckageproblem och andra kvalitetsproblem. För tunga fordon som inte är reglerade enligt EU-direktivet skulle man, enligt Henstedt, kunna tänka sig att HFC-152a kan komma in på marknaden , men inte inom den närmsta framtiden. Det krävs säkert för utveckling och test. Det är svårare i tyngre fordon än personbilar p.g.a. att system är större, längre slangar och fler kopplingar, men inte omöjligt. Enligt Henstedt finns det vissa indikationer på att en reglering även för tunga fordon kan komma att diskuteras inom EU, men det ligger i så fall en bra bit in . Bedömning av genomförande av åtgärder till följd av en skatt EU-direktivet styr utfasningen av HFC-134a till förmån för HFC- 152a i personbilar och lätta lastbilar. Enligt Henstedt är läckaget från nya fordon betydligt lägre än vad direktivet kräver, /år istället för . Någon ytterligare minskning av läckaget har inte antagits. Den successiva utfasning av HFC-134a som antogs i prognosberäkningarna är rimlig enligt Henstedt, då bilmodeller som redan satts på marknaden får fortsätta ha HFC- 134a som köldmedium. För tyngre lastbilar och bussar har en alternativ beräkning med minskat årligt läckage ansatts som en trolig effekt av en skatt. Effekter på emissioner 2020 Uppdateringar avseende personbilar har gjorts på basis av ny information från , Bilsweden (2009.) I nya personbilar är enligt uppgift det årliga läckaget /år (i tidigare beräkningar antogs /år enligt direktivet) samt att den genomsnittliga mängden köldmedium per ny personbil är till skillnad från tidigare antaget . Detta medför att det årliga läckaget i beräkningarna ansätts till (läckage av köldmedium). Med dessa uppdateringar, och med allt annat enligt tidigare prognosberäkningar, ger resultatet av beräkningarna att emissionerna från personbilar minskar från 82,6 kton CO2- ekvivalenter till 34,6 kton. Det vill säga, detta är minskningar på grund av att redan befintliga system bedöms läcka mindre och innehålla mindre mängd köldmedium än tidigare antagits, inte direkta åtgärder till följd av en skatt. Om man för tunga lastbilar antar en infasning av HFC-152a (antingen som följd av en skatt eller av eventuella nya regleringar från EU), med ett grovt antagande om att av de tunga lastbilarna har HFC-152a , så skulle detta ge minskade emissioner från de tidigare beräkningarnas 5,6 kton till 5,2 kton Om en skatt skulle ge incitament för att vidta åtgärder för att ytterligare minska läckaget från lastbilarnas luftkonditioneringsanläggningar från (/år enligt direktivet för lätta lastbilar) till exempelvis skulle detta ge minskade emissioner från 5,6 kton till 3,6 kton CO2-ekvivalenter. För bussar, som liksom tunga lastbilar inte regleras av direktivet, kan man göra ett motsvarande antagande om ett lägre årligt läckage. I tidigare prognosberäkningar har antagits ett läckage på . Om detta skulle minskas till exempelvis minskar de beräknade emissionerna från 11,4 kton till 6,3 kton CO2-ekvivalenter med en fortsatt användning av HFC-134a. Sammanfattningsvis bedöms en skatt kunna få effekt i form av minskat läckage från luftkonditionering i lastbilar och bussar på i storleksordningen ca 7 kton CO2-ekvivalenter . En eventuell infasning av HFC-152a istället för HFC-134a i tunga lastbilar skulle ge ytterligare något minskade emissioner, kanske i storleksordningen 0,5 kton CO2-ekvivalenter med ovanstående antaganden. Tillverkning av XPS där HFC används sker endast vid en anläggning i landet. De fluorerade gaser som berörs är HFC-134a och HFC-152a, vilka båda använts i processen till och med . En pågående utfasning av HFC-134a (GWP 1300) till förmån för HFC-152a (GWP 140) har gett som resultat att de beräknade emissionerna från XPS-tillverkning och användning i halverats 2007 (54 kton CO2-ekvivalenter) jämfört med de årliga emissionerna . Emissionerna härrör dels från tillverkningssteget som används i processen, dels sker det en ackumulation i produkterna i samhället, varifrån ett successivt avtagande läckage bidrar till emissionerna . Enligt uppgift från Millved (2009, pers.komm.) användes endast HFC-152a vid produktionen. 2008 antogs en årlig produktion av XPS, dvs. en i princip använd mängd HFC , men med en fortsatt successiv utfasning av HFC- 134a. Justeringar jämfört med prognoserna gjordes av använd mängd HFC-134a och HFC-152a utifrån de senaste årens inventeringar. har HFC-152a med lägre GWP (140) använts i större utsträckning än tidigare förväntat, på bekostnad av HFC-134a (GWP 1300). Inga antaganden i övrigt förändrades. Prognoserna blir något lägre än i beräkningarna 2006. Enligt Millved (2009) arbetar företaget kontinuerligt med att finna alternativ till HFC-152a. Extruderanläggningar av typen atmosfärslinjer klarar produktion med CO2 i kombination med lösningsmedel. Vid större skivtjocklekar använder dock de flesta företag en andel av HFC. Produktionslinjen vid Jackon i använder vacuumteknik. Fördelen med vacuumteknik jämfört med en atmosfärslinje är en lägre plastförbrukning i isolerskivor med låg tryckhållfasthet. Tyvärr finns ingen teknik för produktion CO2 i vacuumlinje enligt Millved. Företagets målsättning är enligt Millved att använda så miljövänliga drivgaser som möjligt. Efter omfattande försök och ändringar av processtekniken ersätts, , av HFC- 152a med kolväten. I bedömning (2007) anges en i princip total reduktion av användningen av HFC vid XPS-tillverkning från att en skatt införs. Han anger att man i har substituerat HFC med andra gaser, men det är oklart om han i sin bedömning har tagit hänsyn till de olika tillverkningsteknikerna (atmosfärslinjer respektive vacuumteknik). Millved (2009) anger att teknik för en sådan substitution inte finns tillgänglig om vacuumtekniken (som används i ) ska fortsätta användas. Bedömning av genomförande av åtgärder till följd av en skatt För att finna alternativ till HFC är enligt Millved (2009) företaget beroende av att gas-producenterna utvecklar nya drivgaser. Enligt Millved påverkar nivån på en eventuell HFC-skatt i sig inte valet av drivgas. Däremot är det så att skattenivån är helt avgörande för lönsam drift i . Det har inte framkommit att det skulle kunna finnas lönsamma metoder för att minska läckaget vid tillverkningssteget. Effekter på emissioner 2020 Under förutsättning att produktionen fortsätter på samma nivå som medelanvändningen av HFC 2000-2008 (/år), att endast HFC-152 används och att av HFC-152a ersätts med kolväten, samt att exporten av HFC i produkt motsvarar medelvärdet av åren 2000–2008 så kommer enligt beräkningarna emissionerna från XPS motsvara 40 kton CO2-ekvivalenter i . Av detta beräknas ca 8 kton härstamma från läckage av HFC-134a från tidigare tillverkade och installerade produkter i samhället. HFC-134a diffunderar från färdiga produkter under flera tiotals år, medan HFC-152a diffunderar snabbare från färdiga produkter. I ett alternativ med teknisk utveckling som medger ett totalt upphörande av att använda HFC vid tillverkningen skulle emissionerna 2020 motsvara bidraget från redan tidigare använd HFC-134a i kvarvarande produkter i samhället, dvs. drygt 8 kton CO2-ekvivalenter.