sou · GWB364 · 2009-01-01 00:00:00 — Tiden framför datorn bland användare i åldersgruppen 9–ökade från i genomsnitt per dag . De yngre åldersgrupperna använder Internet i genomsnitt per dag, men även i de äldre åldersgrupperna ökar användningen. Åldersgruppen 65–använde Internet i genomsnitt per dag 1999 och per dag 2006.6 2Bredband till hela landet (SOU 2008:40), s. 194. 3Individundersökning 2007: Svenskarnas användning av telefoni och Internet, , PTS-ER-2007:26. 4MedieSverige 2007, Nordicom. 5Digitala klyftor, , 8/11 2007. 6MedieSverige 2007, Nordicom. Internet och ny teknik 15.2Public service-företagens verksamhet på Internet Alla de tre public service-företagen har haft verksamhet på Internet . Först var SR som etablerade sin hem- sida i samband med valet . Därefter kom SVT som etablerade sin hemsida 1995 och slutligen UR som tog sin hemsida i bruk 2003. Företagens hemsidor är registrerade under domännamnen , samt och det finns även en domän för . Företagen använder sina sidor på olika sätt, vilket bland annat har sin förklaring i att deras verksamhet skiljer sig åt. Hemsidorna är anpassade enligt WAI-riktlinjerna (Web Acces- sibility Initiative) för bättre tillgänglighet. innebär att inne- hållet ska vara lätt att förstå och lätt att hitta i samt att hemsidan ska vara lätt att navigera på och informationen lättåtkomlig. har utvecklats till en betydelsefull del av SVT:s verksamhet för att nå ut till publiken. fanns omkring 450 sidor med information om bland annat SVT som företag, utbud, program, nyheter och andra tjänster. Drygt hälften av sidornas innehåll kategoriseras som film, drama och utbud för barn. Katego- rierna kultur samt samhälle och dokumentär utgör också en stor del av innehållet. Merparten av består av material från redan sända program, men det finns också inslag som bara är tillgängliga på Internet, t.ex. sådant som inte fick plats i det sända programmet. En viss del av programmen direktsänds också på Internet. gjordes direktsändningar vid cirka 300 tillfällen. En stor del utgjordes av programmet 24 direkt med politik-, samhälls- och kulturinslag. En mindre del var sportsändningar och nöjesprogram, t.ex. sändningar från . Programmen kan ses strömmade i mediespelaren som är en tjänst som SVT lanserade 2006. Via SVT Play fanns omkring TV-material i form av hela program och klipp tillgängligt. införde SVT en nätbaserad nyhetstjänst med löpande uppdatering av nyhetsmaterial och för- djupningar kallad Play Rapport. En mindre del av programmen har SVT rättigheter till och de kan laddas ner till en dator eller medie- Internet och ny teknik Visst material finns också tillgängligt via sidan mobil.svt.se som är särskilt anpassad för den med Internettillgång via mobilen. På Internet textas samtliga nyhetsprogram och SVT planerar att erbjuda text på allt som är textat i det vanliga utbudet. Talad textremsa är inte tillgänglig för program på Internet. Texterna på går att zooma till önskad storlek och går att läsa med program med stöd för talsyntes. Vissa sidor på är också anpassade för synskadade som med hjälp av talsyntesutrustning eller blindskriftsdisplay kan ta del av innehållet. På finns också andra tjänster. Tittaren kan exempelvis kommunicera direkt med personer som deltagit i olika program i s.k. chattforum. Denna möjlighet fanns i genomsnitt . I finns äldre avsnitt ur program . Under ett genomsnittligt dygn hade omkring 225 000 besökare och över 1 miljon. Varje besökare öppnade i genomsnitt 8 sidor och stannade på i omkring . Totalt startades SVT Play 153 miljoner gånger 2007 vilket är mer än . De populäraste inslagen var program från , sporten, Bolibompa och . De populäraste barnprogrammen var Bolibompa, En riktig jul, , Tillbaka till Vinter- gatan och Wild Kids. Dessa tillsammans hade 23,8 miljoner starter. På Bolibompas hemsida finns det förutom länkar till program och extra material också spel och lekar samt länk till Radioapan på SR:s hemsida. Enheten SVTi ansvarar för utvecklingen av SVT:s verksamhet på Internet. kostade verksamheten på Internet och text-TV ca varav en tredjedel bestod av lönekostnader, en tredjedel av driftkostnader och återstående utvecklings- och rättig- hetskostnader. SVT har också ett stort antal produkter till försäljning på SVT Butik. Förutom ett utbud av över 400 titlar med och musik finns över 180 artiklar spel, leksaker, kläder och textilier m.m. till försäljning. Ett flertal har anknytning till barnprogrammet Internet och ny teknik Samtliga rikstäckande och lokala FM- och DAB-kanaler finns till- gängliga för direktlyssning på . Alla SR:s radio- kanaler har en egen sida med bland annat nyheter och programtablå vilket även gäller samtliga kanaler för språkliga och etniska mino- riteter. SR har sex kanaler som endast sänds via Internet: SR Rockster, SR , SR Street, SR c, SR Världen och SR Alltid musik. har SR utvecklat en egen webbspelare. I den har användaren möjlighet att lyssna på program, söka efter äldre reportage, program och intervjuer och ladda ner program till portabla mp3-spelare. Via mobil.sr.se kan lyssnare också ta del av program och nyheter med hjälp av en mobiltelefon med Internet- anslutning. finns elva radiokanaler samt nyheter, väderprognoser och arkivmaterial tillgängligt via mobil.sr.se. På Barnwebben finns ett stort utbud av SR:s barnprogram samt en rad spel, pyssel och lekar med bland andra Radioapan. Det finns också en länk till Bolibompas hemsida. SR uppger att företaget kontinuerligt arbetar för att förbättra navigationsstrukturen på och gör utvärderingar av de ljudformat som används för att förenkla lyssning. Det är möjligt att förändra textstorleken på sidorna på och det pågår ett arbete med att få texten på uppläst via syntetiskt tal. SR:s hemsida har omkring 700 000 unika besök . Enligt undersökningar från lyssnar omkring 600 000 personer på radio via . P1, P3 och P4 är de kanaler som har flest lyssnare. Allt fler lyssnar också på program i efterhand. I början på 2008 gjordes omkring 2 miljoner starter av program på . SR redovisar inte kostnader för utan verksamheten betraktas som en integrerad del i övrig verksamhet. På sidan SR Butik finns flera programserier på CD till försälj- ning och ett mindre utbud av SR-produkter. Man kan även beställa kopior på äldre program och skapa en egen CD med SR:s program. En viktig kanal för att tillgängliggöra UR:s utbud av utbildnings- och folkbildningsprogram är . UR:s hemsida fungerar både som en distributionsplattform, informationskanal och en Internet och ny teknik interaktiv plattform som ger stöd i läroprocessen och bidrar med pedagogiskt material som handledningar, böcker och arbetsmate- rial. Samtliga av UR:s egenproducerade utbildnings- och folkbild- ningsprogram finns tillgängliga på efter senaste sändning. Via Mediebiblioteket finns information om alla UR:s radio- och TV-program som har sänts eller publicerats . Här finns också avsnitt från i stort sett alla UR:s program. Alla UR:s radio- och TV-program finns också tillgängliga via landets 47 mediecentraler som spelar in programmen vid sändning. Programmen finns sedan tillgängliga för leverans. Som privatperson kan man också låna de flesta av UR:s program på . Även UR har en barnwebb med spel, sagor och pyssel. kan kommuner, högskolor, universitet, friskolor, etc. få direkt tillgång till utbildningsprogrammen genom att själva eller via mediecentralerna ladda ner UR:s programutbud via UR access. För att programmen ska kunna användas av skolor och i lik- nande verksamheter krävs att kommunerna eller den enskilda skolan sluter ett avtal med UR och Copyswede. Avtalen anger hur programmen får användas och hur användningen måste redovisas. UR betalar sedan rättighetsinnehavaren med utgångspunkt i hur mycket programmen har använts. hade UR och Copyswede slutit avtal med 175 av landets kommuner. De flesta kommuner samarbetar också med Svenska läromedel på Internet där det finns möjlighet att beställa kopior av UR:s program. kan skolor som inte har tillgång till medie- centraler eller UR access beställa kopior direkt från UR. Samverkan för nätbaserad högskoleutbildning är ett slutet nät- verk som ger högskolor och universitet möjlighet att få tillgång till UR:s utbildningsmaterial. var 18 lärosäten anslutna till nätverket. På motsvarande sätt finns det ett slutet nätverk mellan UR och för att distribuera UR:s pro- gram till folkhögskolor och studieförbund. På finns också interaktiva övningar och tjänster som framför allt riktar sig mot elever som ett komplement till och för uppföljning av utbildningsprogram. Det finns också kurser i teckenspråk. Via hemsidan kan man även beställa kopior av pro- gram, böcker och elevhäften, etc. Det är möjligt att prenumerera kostnadsfritt på enskilda programserier genom att ladda ner dem till en egen dator eller bärbar enhet. Radioprogram finns tillgäng- liga via poddradio och TV-program på begäran via mobil-TV. Internet och ny teknik sidor på är utrustade med ljudstöd och UR mäter regelbundet tillgängligheten när det gäller läsbarhet och navigation. hade ca 6 miljoner besökare. En genomsnittlig besökare stannade på . aktiverades 130 240 videofiler och nästan 7 000 ljudfiler via UR access. hade mediebiblioteket 2,9 miljoner förfrågningar (se avsnitt 12.3.1). Direktsändning av program på har förekommit . Kostnaden för uppgick till varav kostnaden för personal utgjorde cirka 10 miljoner. Därutöver till- kommer utvecklingskostnader om samt overheadkostnader. Flera sidor på har ljudstöd och finns en tecken- språkskurs med enkla ord och fraser. Sökmotorn för UR:s medie- bibliotek erbjuder symbolsökning med ljudstöd. 15.3Tjänsterna ska utgå ifrån programmen Tillgången till och användningen av Internet ökar och får en allt större betydelse i människors vardag. tyder inget på att Internets betydelse kommer att minska. På Internet har public service-företagens utbud blivit tillgängligt för lyssnare och tittare på ett helt annat sätt . Möjligheten att ta del av utbudet på fler plattformar vid fler tillfällen och när man vill har skapat ett stort mervärde för både lyssnare och tittare. Jag anser att det är nödvändigt för public service-företagen att bedriva verksamhet på Internet om de ska kunna utvecklas, behålla sin legitimitet och nå tittarna och lyssnarna (se också avsnitt 6.2.2). Utbudet på Internet bör emellertid utgå ifrån och ha en tydlig koppling till företagens programverksamhet. Företagen bör således inte erbjuda tjänster som inte har någon relevans eller koppling till den verksamhet som de enligt uppdraget ska bedriva. I takt med att allt mer av utbudet blir tillgängligt på Internet bör public service-företagen säkerställa att program och tjänster görs tillgängliga även för personer med olika typer av funktionsnedsätt- ning. En tillgänglig hemsida ska tillgodose en rad olika behov hos Internet och ny teknik Behoven skiftar beroende på typ av funktionsnedsätt- ning men också av personliga förutsättningar. Synskadade har exempelvis behov av att förstora text och bild och dyslektiker och blinda av att hemsidan presenteras via ljud. För många användare är textens grafiska utformning, radlängder och radavstånd, pedago- giska och strukturella utformning betydelsefullt för att ge goda förutsättningar att ta del av utbudet. Det är viktigt att public service-företagen, genom att använda Internet som distributionsplattform, inte utestänger vissa grupper från att ta del av public service-utbudet. Utbudet bör utformas så att så många som möjligt kan tillgodogöra sig program och tjänster på Internet. Anpassningen till personer med olika typer av funk- tionsnedsättning ska vara en naturlig del av företagens arbete på Internet och andra plattformar. Företagens målsättning bör vara att tillgänglighetsfunktioner som textning, talad textremsa och syn- tolkning också erbjuds i utbudet på Internet. 15.5Tekniska lösningar sker inte av sig själv är marknätet för distribution av TV-program helt digitali- serat. Omställningen har krävt att alla som vill fortsätta att titta på TV-sändningar i marknätet måste investera i en digital-TV-box för marknätet. Förhoppningarna på detta teknikskifte, från analog till digital teknik, har varit och är fortfarande stora. Med den digitala produktions- och distributionstekniken är det teoretiskt möjligt att skapa ytterligare tjänster som bland annat kan underlätta för personer med funktionsnedsättning att tillgodogöra sig program- men. Den ovan diskuterade talade textremsan är ett sådant exempel där en syntetisk röst läser upp texten. För att talad textremsa ska fungera tillsammans med den utsända bilden krävs emellertid en digital-TV-box med två mottagare eller två enklare boxar, eftersom talad textremsa och själva programmet är två utsändningstjänster. Detta innebär följaktligen att funktionen medför en extra kostnad för mottagaren. Det är dessutom ofta krångligt att få systemets olika delar att fungera i hemmet. Det finns stora möjligheter att öka tillgängligheten till både radio- och TV-sändningar genom digital teknik. Som berörts skulle en digitalisering av radion kunna medföra en möjlighet till separerat ljud, vilket inte bara kan vara till nytta för personer med funktions- nedsättning. Även en utsändning av radio i det digitala marknätet Internet och ny teknik för TV skulle kunna möjliggöra en sådan ökad tillgänglighet, bero- ende på hur man sänder och vilket utrymme själva sändningen anses få ta. Frågan om hur man ska sända är emellertid knuten till vilka mottagare som finns i hemmen och i handeln. Jag vill betona att även om SVT, SR och UR bedriver utveck- lingsverksamhet när det gäller att öka tillgängligheten så har public service-företagen svårt att påverka elektronikbranschen när det gäller utveckling av användarvänliga mottagare. Det är viktigt att komma ihåg att tekniska lösningar aldrig kommer av sig själva utan att det alltid måste finnas en tydlig beställare som har makt och förmåga att påverka producenterna. I samband med den standard- migrering från MPEG2 till MPEG4 som TV-branschen har aviserat finns det en möjlighet att återigen lyfta frågan om användarvänliga digital-TV-boxar. Vid en vidare digitalisering av radion är det på samma sätt viktigt att ta särskild hänsyn till frågor om användar- vänlighet och ökad tillgänglighet. 16.1Förslag till lag om ändring i lag (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst I 1, 2 a, 3, 5–7, 11–13, 17 och 23 §§ har uttrycket TV-avgift bytts ut mot public service-avgift för att tydliggöra att avgiften finansi- erar både radio och TV i allmänhetens tjänst. I 1, 2 a, 6, 11–13 och 23 §§ har skall bytts mot ska. I bestämmelsen anges under vilka förutsättningar radio och TV- verksamhet i allmänhetens tjänst och sådan verksamhet som är direkt anknuten till den ska finansieras med en public service-avgift. Ändringen i första stycket innebär att ytterligare en förutsättning läggs till de förutsättningar som tidigare angetts för att radio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst och verksamhet som är direkt anknuten till den ska finansieras med en public service-avgift. Den ytterligare förutsättningen innebär att programföretagens sändnings- verksamhet ska kunna tas emot av allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd public service-avgift. Detta gäller oavsett distributionssätt. Den som betalar public service-avgift ska således kunna ta emot utsändningarna från programföretagen, dvs. innehållet i programföretagens sändningar, och tillgodogöra sig dessa för eget bruk utan att behöva betala någon annan avgift än public service-avgiften. Villkoret innebär dock inget hinder för att ta ut en skälig depositionsavgift för tillhandahållandet av s.k. program- kort. I övrigt har endast redaktionella ändringar gjorts. Ändringen i andra stycket förtydligar att public service-avgiften oavkortad ska tillfalla programföretagen och utgöra en betalning för rätten att ta del av programföretagens utsändningstjänster. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.1.2 och 5.1.5. Ändringen innebär att definitionen av begreppet TV-mottagare ändras. Med TV-mottagare avses sådan teknisk utrustning som kan ta emot utsändning eller vidaresändning av TV-program. Det avgö- rande vid bedömningen är om den tekniska utrustningen faktiskt kan ta emot utsändning eller vidaresändning av TV-program. Bestäm- melsen innebär att viss teknisk utrustning som enligt den tidigare definitionen betraktades som en TV-mottagare inte längre omfattas av definitionen. Som exempel kan nämnas en analog TV-mottagare som inte är kompletterad med en digital-TV-mottagare. Bestämmelsen kommenteras närmare i avsnitt 5.1.3. Bestämmelsen upphör att gälla. Första stycket och andra stycket 2 förs över till 3 §. Bestämmelsen i andra stycket 1 utgår eftersom de som betalar avgift enligt bestämmelsen omfattas av den föreslagna bestämmelsen i 3 § andra stycket 3. Första stycket och andra stycket 1 motsvarar i huvudsak den tidigare 2b §. I första stycket återfinns den s.k. hushållsavgiftsregeln. Bestäm- melsen innebär ingen ändring i sak jämfört med 2b § första stycket. Av andra stycket framgår att den tidigare bestämmelsen som innebar att bl.a. statliga myndigheter och företag betalar en enda avgift för varje påbörjad grupp om tio TV-mottagare ändras på så sätt att dessa nu ska betala en enda avgift för samtliga TV-mottagare som de innehar. I detta sammanhang avses med innehav såväl de TV-mottagare som de statliga myndigheterna och företagen etc. själva innehar samt de TV-mottagare som dessa tillhandahåller sina anställda. Bestämmelsen innebär att t.ex. en TV-handlare ska betala en enda public service-avgift för samtliga TV-mottagare som före- taget innehar och detta oavsett om mottagarna finns i en eller flera butiker. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.6.1. Ändringen i första stycket innebär att det ska anges till vilka belopp public service-avgiften ska uppgå till och att avgiften ska betalas i fyra lika stora poster. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.1.4. Bestämmelsen upphör att gälla med hänsyn till att den direktfinansi- eringsmodell som utredningen föreslår innebär att influtna avgifts- medel ska tillfalla programföretagen direkt och inte föras över till . Lagen träder i kraft . Övriga föreslagna lagändringar utgör följdändringar på grund av förslaget att ordet TV-avgift ska ersättas med public service-avgift. , , The Long Tail: Why the Future of Business is Selling Less of (, 2006). , , Staten och filmen: Svensk filmpolitik 1909–1993 (, 1998). Djerf , , Spegla, granska, tolka: Aktualitetsjournalistik i svensk radio och TV (, 2001). , , Sex, såpor och svenska krusbär: Television i kon- kurrens (, 2006). Elgemyr, , Radion i strama tyglar: Om Radiotjänsts tillbli- velse, teknik och ekonomi 1922–1957 (, 1996). , , Radio och TV efter monopo- let: En kamp om politik, pengar, publik och teknik (, 2007). , , The Triumph of Technology over Politics? Recon- structing : The Example of (, 2001). , , Medierna i nationsbygget: Hur press, radio och TV gjort svenskt, i (red. ), Medier och kulturer (, 1990), s 85–120. , , Kampen om monopolet: radio och TV (, 1998). , , TV-journalistik i kon- kurrensens tid: Nyhets- och samhällsprogram i svensk TV 1990– 2004 (, 2007). , , Kampen om utbildningsprogrammen: Skolradion och utbildningsradion –2003 (, 2005). , , Folkhemmets röst: Radion som folkbildare – 1950 (, 1998). , Dag, Finrummet och lekstugan: Kultur- och underhåll- ningsprogram i svensk radio och TV (, 1999). Runcis, , Fågel, fisk eller mittemellan? Utbild- ningsprogram som kulturellt och politiskt problem (, 2006). Syvertsen, , Hva kan public service begrepet brukes til?, i (red. ), Public service-TV (, 1999), s. 7- 14. , , Medier i blåsväder: Den svenska radion och televi- sionen som samhällsbevarare och samhällskritiker (, 1997). , , UR-bilder: Utbildningsprogram som tv- genre (, 2005). , , Kampen om TV: Svensk TV-politik 1946–66 (, 1986). Wormbs, , Genom tråd och eter: Framväxten av distributions- nätet för radio och TV (, 1997). Wormbs, , Vem älskade Tele-X? Konflikter om satelliter i –1989 (, 2003). Radio och TV i allmänhetens tjänst En särskild utredare skall utifrån de gällande villkoren för radio och TV i allmänhetens tjänst analysera om det finns behov av föränd- ringar i villkoren inför nästa tillståndsperiod, som inleds . Utgångspunkten är att verksamheten skall ges bästa möjliga förutsättningar . Utredaren skall, om denne bedömer att det finns behov av ändringar, lämna de förslag, inklu- sive förslag till författningsändringar, som föranleds av analysen. Utredaren skall också lämna förslag om längden på kommande till- ståndsperioder. Analysen skall omfatta frågor som rör uppdraget till radio och TV i allmänhetens tjänst, effektiv resursanvändning, styrningsfrågor samt finansiering. Uppdraget skall redovisas . Den tidigare regeringen gav Kommittén om radio och TV i allmän- hetens tjänst (Ku 2003:01) i uppdrag att ta fram ett underlag om de villkor för radio och TV i allmänhetens tjänst som skulle gälla inför den då förestående tillståndsperioden. En översyn av förutsätt- ningarna för uppdraget för radio och TV i allmänhetens tjänst gjordes. beslutade om riktlinjerna för radio och TV i allmänhetens tjänst under kommande tillståndsperiod (prop. 2005/06:112, bet. 2005/06:KrU28, rskr. 2005/06:323). beslutade att tillståndsperioden skulle omfatta tiden fr.o.m. t.o.m. (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:KrU1, rskr. 2006/07:37). Sändningstillstånden till programföretagen (), () och () för perioden –2009 beslutades av regeringen . I budgetpropositionen uttalade regeringen sin avsikt att under den treåriga tillståndsperioden ta fram ett brett beredningsunderlag inför den efterkommande tillståndsperioden där bl.a. utvecklingsmöjligheterna för radio och TV i allmänhetens tjänst och frågor om effektivare resursutnyttjande ingår. Utgångspunkter för utredarens arbete Fria och självständiga medier är en förutsättning för den mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning som är av stor betydelse i ett demokratiskt samhälle. Uppdraget för radio och TV i allmän- hetens tjänst handlar i vid mening om att självständigt och obero- ende av utomstående ekonomiska, politiska och andra intressen erbjuda ett programutbud, tillgängligt för alla, som speglar hela landet och kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre. Radio och TV i allmänhetens tjänst är därmed av stor vikt för allmänheten. har den omgivning i vilken programföretagen i allmänhetens tjänst verkar förändrats radikalt. var och helt dominerande inom sina respektive områden. Därefter har kanalutbudet ökat drastiskt. När digital-TV-övergången är helt genomförd kommer huvuddelen av befolkningen att kunna välja mellan ett trettiotal marksända TV-kanaler. Till detta kommer också det omfattande programutbud som finns tillgängligt via satellit samt kabel- och bredbandsnät. På de flesta orter i finns tillgång till minst två privata radiokanaler vid sidan av utbud. I är utbudet betydligt större med ett tiotal privata kanaler. En följd av det ökade kanalutbudet är att allmänhetens tittar- och lyssnarvanor har förändrats. ägnades av tittartiden åt SVT1 och SVT2. var motsvarande andel . För ljudradions del har, sedan den privata lokalradion etablerades, lyssnandet på minskat från nära 100 till av lyssnartiden. I takt med den tekniska utvecklingen kommer också allt fler människor att ha tillgång till ett massmedieutbud på nya tekniska Det innebär t.ex. större möjligheter att ta del av ett visst innehåll på den plats och som man själv väljer. Exempel på tjänster som redan nu finns tillgängliga är TV- program som tittarna kan ta del av på begäran från programföreta- gens webbplatser på Internet, samt poddradio som innebär att man laddar ner ett radioprogram till sin dator eller multimediespelare och sedan väljer när och hur man vill lyssna på det. Det finns ingenting som talar för att takten i förändringarna kommer att minska. Snarare finns det anledning att räkna med att förändringarna kommer att ske ännu snabbare .