sou · GXB347 · 2009-12-14 00:00:00 — Som vi har redovisat under avsnitt 5.3 är det relativt enkelt för en upphandlande myndighet att kontrollera om den föreslagna uteslutningsgrunden föreligger. Uppgifter om genomförd riskbedömning bör kunna begäras redan i förfrågningsunderlaget. Om så sker är anbudsgivaren skyldig att lämna uppgiften. SOU 2009:97 Konsekvenser av utredningens förslag 89 nistrativa kostnader begränsas därmed till kostnaden för att på något sätt visa riskbedömningen. Vi gör bedömningen att den ökade kvaliteten i det upphandlade arbetet samt den minskade risken för avbrott i arbetet genom myndighetskrav kan innebära en avsevärd kostnadsminskning för såväl upphandlaren som anbudsgivaren. Denna kostnad kan vara svår att beräkna men det bör beaktas att det sammanlagda värdet av den offentliga upphandlingen vad avser tjänster var 2007 (se avsnitt 3.2). Arbetsmiljö i utbildningen Förslaget innebär att som ett första steg i ett arbete att föra in arbetsmiljökunskap i högskoleutbildningen förs sådana kunskapskrav in som obligatorium på civilingenjörs- och civilekonomutbildningarna. I civilingenjörsutbildningarna bedöms kunskap och kompetens hos lärarna finnas , varför några nämnvärda kostnader inte uppstår som en konsekvens av förslaget. För civilekonomutbildningen är läget med all säkerhet ett annat. Lämpligt utbildningsmaterial finns att tillgå och behöver inte utvecklas speciellt, men däremot kan behov av lärarutbildning uppstå. Alternativt kan lärare rekryteras utifrån och medför då en kostnad. Vi har i avsnitt 4.4 angivit att arbetsmiljökunskapen bör kunna erhållas i en utbildning där arbetsmiljö har integrerats med andra frågor och att det är en fördel om arbetsmiljöaspekter kan förenas med andra aspekter på ett övergripande sätt. 6 Författningskommentar 6.1 Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) 3 kap. 14 § Den som lämnar anbud på en tjänst i en offentlig upphandling på vilken lagen (2007:1091) om offentlig upphandling är tillämplig ska uteslutas från upphandlingen om denne inte ha fullgjort vad i denna lag och med stöd av den föreskrivs om skyldighet att undersöka riskerna i verksamheten. Förslaget behandlas i kapitel 4, avsnitt 4.2. Förslaget kompletterar bestämmelser i 10 kap. 2 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () om uteslutning av anbudsgivare (leverantörer i LOU:s terminologi) från en sådan upphandling vid ett allvarligt fel i yrkesutövningen. Begreppet finns i punkt 4 i den angivna bestämmelsen och kan vara tillämplig på bristande efterlevnad av en lagstiftning som på något sätt reglerar yrkesutövningen Arbetsmiljölagstiftningen får anses vara en sådan lagstiftning. En underlåtenhet att följa den i nu aktuellt avseende utgör ett allvarligt fel i yrkesutövningen. Förslaget är inriktat på ett grundläggande krav om riskbedömning som alltid ska göras även av utländska arbetssgivare som ska utföra arbete i . Kravet följer dessutom av EU:s ramdirektiv på arbetsmiljöområdet (rådets direktiv /391/EEG av om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetslivet) och ska därmed vara genomförd i nationell lagstiftning i samtliga EES-länder. Skyldigheten att fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten anges i 3 kap. 2 a § arbetsmiljölagen. Närmare föreskrifter om denna skyldighet finns i 8 § föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1). Författningskommentarer SOU 2009:97 Förslaget avser den som lämnar anbud i en offentlig upphandling på vilken är tillämplig. Det handlar alltså om den som tillhandahåller tjänster på marknaden. I anges dessa subjekt som leverantörer. Genom anknytningen till begränsas anbudsgivares skyldighet till offentliga upphandlingar över tröskelvärdet enligt 3 kap. 1 § . Förslaget innebär att anbudsgivare som omfattas ska uteslutas från offentlig upphandling om de inte har genomfört en skriftlig riskbedömning i enlighet med de angivna föreskrifterna till arbetsmiljölagen. Detta är som sagt ett för alla arbetsgivare grundläggande men också centralt krav när det gäller det systematiska arbetet med arbetsmiljön. 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling 10 kap. 2 a § En bestämmelse om uteslutning av leverantörer i vissa fall finns i 3 kap. 14 § arbetsmiljölagen (1977:1160). Förslaget behandlas i kapitel 4, avsnitt 4.2. Förslaget är en följdändring till förslaget under 6.1. SOU 2009:97 Författningskommentarer 93 6.3 Förslaget till förordning om ändring i arbetsmiljöförordningen (1977:1166) 15 § andra stycket ska planera och tillämpa en tillsynsmetod som innebär att samtliga arbetsställen genomgås genom besök under ett bestämt tidsintervall. Arbetsställen som omfattas av en certifiering av ledningssystem för arbetsmiljö under ackreditering ska vara undantagna från denna tillsyn. Förslaget behandlas kapitel 4, avsnitt 4.2. Förslaget innebär att det förs in ett nytt andra stycke i bestämmelsen. Det syftar till att införa ett undantag från den i delbetänkandet föreslagna nya tillsynsmodellens tillsynsmetod med genomgång genom besök av samtliga arbetsställen inom ett bestämt tidsintervall. Undantaget avser arbetsställen som är arbetsmiljöcertifierade under ackreditering. Dessa arbetsställen ska emellertid endast vara undantagna från denna tillsynsmetod och inte från tillsynen i sig. Särskilt yttrande av , ledamot i referensgruppen Jag anser att utredningen på ett utmärkt sätt har kartlagt möjligheterna att använda så kallade marknadsmässiga styrmedel på arbetsmiljöområdet. Den slutsats jag drar är att den här formen av styrmedel endast kan få verklig effekt om de kombineras med tydliga ekonomiska sanktioner eller bidrag från staten. Det är först då de blir något annat än de frivilliga marknadsföringsmetoder som redan finns till exempel i form av certifiering. Eftersom de olika kostnaderna för en dålig arbetsmiljö drabbar både individ, företag och samhälle haltar en analys som bara fokuserar på företagens situation. Denna avgränsning har också inneburit att de offentliga och ideella sektorerna med sina bredare uppdrag haft svårt att se hur utredningens uppdrag ska kunna anpassas till deras verksamhet. Jag förväntar mig att den bredare analysen kommer att göras i den nationella handlingsplan för arbetsmiljöområdet som håller på att tas fram av . I det arbetet ska den här utredningens resultat naturligtvis vara en del. Utredningens förslag att företag som har certifierat sitt arbetsmiljölednings-system ska kunna undantas från så kallad screening tycker jag är logiskt eftersom den formen av inspektion kommer att inriktas på det mer generella arbetsmiljöarbetet i företaget. Det tidigare delbetänkandet har dock visat vilka kostnader som krävs för en fullt utbyggd verksamhet med screening så det lär dröja innan den här frågan blir aktuell för majoriteten av företag. Det är glädjande att utredningen föreslår att krav på en skriftlig riskbedömning ska ställas på det företag som vill lämna anbud vid offentlig upphandling. Det kommer att minska risken för att oseriösa företag använder dålig arbetsmiljö som konkurrensmedel. Särskilt yttrande SOU 2009:97 Om den obligatoriska redovisningen av sjukfrånvaron i årsredovisningarna tas bort kommer att bryta mot EU:s ramdirektivs krav. Det innebär att vi från facklig sida kommer att kräva att kravet på en skriftlig sammanställning av olyckor, sjukfrånvaro och allvarliga tillbud åter införs i föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete. Det är utmärkt att utredningen tydligt markerar mot det här förslaget att försämra det svenska regelverket. De anställdas kunskaper om arbetsmiljön och de regler som gäller för arbetsmiljön har stor betydelse för säkerheten på arbetsplatsen. Attityder och beteenden hos såväl personal som chefer och arbetsledare betyder mycket för säkerhetskulturen i en verksamhet. Det är viktigt att alla anställda har någon form av baskunskaper om betydelsen av god arbetsmiljö och om reglerna i stort. Det är minst lika viktigt att de unga som inträder på arbetsmarknaden har en insikt om vikten av god arbetsmiljö och en grundläggande kännedom om reglerna. Jag välkomnar därför utredningens förslag om obligatoriskt krav på arbetsmiljökunskap i civilingenjörs- och civilekonomutbildningarna. Det kravet bör också snabbt införas i rektors- och läkarutbildningarna. bör sedan samma krav införas i alla utbildningsplaner för högskola, gymnasium och grundskola, anpassad till de olika nivåerna. På vissa högre utbildningar bör även ledarskapsutbildning läggas in. Särskilt yttrande av ledamoten , ledamot i referensgruppen Certifiering i den nya tillsynsmodellen Jag har, tillsammans med övriga arbetsgivarrepresentanter, avvisat förslaget om ny tillsynsmodell. Om en sådan modell trots allt skulle bli genomförd, finner jag det rimligt att arbetsgivare som blivit certifierade undantas från den s.k. screeningen. Arbetsmiljökrav i upphandlingen Förslaget om att leverantör som inte upprättat skriftlig riskbedömning ska uteslutas från att delta i offentlig upphandling bör inte genomföras. Den föreslagna bestämmelsen är felaktig ur systematisk synvinkel, den är sakligt sett opåkallad, den strider mot gemenskapsrätten och den är obegriplig ur ett verkansperspektiv. Systematiken Bestämmelser om offentlig upphandling återfinns bl.a. i , men även i LUF. Den föreslagna bestämmelsen skulle innebära en utvidgning av de fall i vilka en leverantör ska uteslutas från en upphandling. Eftersom bestämmelsen är ovillkorlig träffar den – enligt sin lydelse – också leverantörer från andra EU-medlemsstater och även leverantörer från tredje land, oavsett vilken sorts tjänst som avses. Det synes därför ur lagteknisk synvinkel minst sagt märkligt att bestämmelsen skulle införas i arbetsmiljölagen. Offentlig upphandling omfattar synnerligen betydande belopp och har mycket stor betydelse för såväl den offentliga ekonomin som 97 Särskilt yttrande SOU 2009:97 för en fungerande konkurrens på marknaden. Det är därför väsentligt för den praktiska rättstillämpningen att alla bestämmelser av operativ innebörd samlas i och . Sakskälen Utredningen har enligt min mening inte tillräckligt övervägt vilka sakskäl det finns för att införa en så pass ingripande åtgärd som obligatorisk uteslutning från offentlig upphandling. Som bestämmelsen är utformad träffas varje underlåtenhet, oavsett om den är stor eller liten, som den upphandlande myndigheten kan visa. En bestraffande lagstiftningsåtgärd måste rimligtvis vara proportionell i förhållande till det missförhållande den avser att stävja. Någon sådan proportionalitetsbedömning synes inte ha gjorts. Därtill kommer att utredningen inte alls verkar ha övervägt den snedvridning av konkurrensförhållandena mellan olika branscher som bestämmelsen skulle innebära, se mera därom nedan. Bestämmelsen är helt enkelt orimlig. Gemenskapsrätten De svenska reglerna för offentlig upphandling är ett utflöde av gemenskapsrätten. Det innebär bl.a. att de grundläggande principerna för den offentliga upphandlingen måste respekteras. Dessa återfinns bl.a. i 1 kap 9 § . Den nu tilltänkta bestämmelsen träffar enligt sin lydelse alla tjänsteupphandlingar oavsett deras karaktär. Så t.ex. träffas en konsulttjänst utförd i annan medlemsstat , oaktat att detta skulle innebära ett brott mot principerna om kravet på likvärdighet och icke-diskriminering. Gentemot samtliga anbudsgivare måste bestämmelsen också anses innebära ett brott mot proportionalitetsprincipen. Det kan helt enkelt inte försvaras ur ett gemenskapsrättsligt perspektiv att varje fel eller försummelse avseende riskbedömning enligt arbetsmiljölagen skulle leda till en så pass ingripande åtgärd som uteslutning från offentlig upphandling. Överhuvudtaget synes utredningen ha missförstått räckvidden av möjligheterna att ställa reglerna om offentlig upphandling till tjänst för det allmännas tvångsmakt på andra områden. Att dessa möjligheter gravt överskattats är dessvärre ingen ny företeelse, t.ex. har olika myndigheter genom s.k. tillkommande kontraktsvillkor 98 SOU 2009:97 Särskilt yttrande försökt ålägga leverantörerna diverse pålagor. Detta har bl.a. resulterat i att förvaltningsdomstolarna tvingats konstatera brott mot upphandlingsreglerna i form av krav på kollektivavtal hos leverantörerna. Utredningen verkar inte ha förstått att upphandlingsdirektivens beaktandesatser, och tolkningsmeddelanden, endast i begränsad utsträckning kan läggas till grund för slutsatser om vad gemenskapsrätten tillåter eller inte. Det som här avgör utgången är praxisen från (numera) . Såvitt nu kan bedömas låter sig denna f.n. inte tolkas så utsträckt som utredningen synes föreställa sig. Utredningens bedömning av gemenskapsrätten i nu förevarande avseende är helt otillräcklig och bör inte läggas till grund för lagstiftning. Verkansperspektivet Det är svårbegripligt att utredningen föreslår en bestämmelse, som innebär att underlåtenhet enligt arbetsmiljölagen i nu aktuellt avseende skulle vara ett allvarligt fel i yrkesutövningen i en viss typ av verksamhet, men inte i en annan. Detta får konsekvenser för de inbördes konkurrensförhållandena mellan olika branscher. Det är anmärkningsvärt att utredningen inte har beaktat denna kontradiktoriska omständighet. Förutom ovanstående invändningar utifrån regelverken om offentlig upphandling anser jag att den föreslagna regeln helt enkelt är obehövlig. Det måste betraktas som synnerligen överilat att i ett nytt sammanhang uppställa samma krav, som redan följer av lag, särskilt med tanke på att regeringen lägger ner stor möda på arbetet med regelförenkling. Arbetsmiljö i utbildningen Utredningens förslag om Arbetsmiljö i utbildningen är välkommet. Det är rimligt att arbetet påbörjas genom införande av arbetsmiljökunskap i de föreslagna högskoleutbildningarna, eftersom dessa ofta leder till chefsbefattningar och arbetsledande befattningar. De anställdas kunskaper om arbetsmiljön och dess regler har stor betydelse för säkerheten på arbetsplatserna. Attityder och beteenden hos personal, chefer och arbetsledare betyder mycket 99 Särskilt yttrande SOU 2009:97 100 för säkerhetskulturen i en verksamhet. Det är viktigt att alla anställda har någon form av baskunskaper om betydelsen av god arbetsmiljö och om reglerna i stort. Minst lika angeläget är att de unga som inträder på arbetsmarknaden har en insikt om vikten av god arbetsmiljö och en grundläggande kännedom om reglerna. Därför vill jag understryka vikten av att arbetsmiljökunskap integreras i utbildningssystemet på olika nivåer. Arbetsmiljökunskap bör göras till ett obligatoriskt ämne i utbildningsplanerna, anpassad till de olika nivåerna. På vissa högre utbildningar bör även ledarskapsutbildning läggas in. Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro i årsredovisningen Jag kan inte ställa mig bakom förslaget om att kravet på obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsredovisningen bör behållas. Till att börja med anser jag inte att ett krav på redovisning av sjukfrånvaron kommer att utgöra ett marknadsorienterat styrmedel på det sätt som utredningen syftar till. Dels finns det inga klara belägg för hur stor andel av sjukfrånvaron på ett företag de facto har samband med förhållanden i arbetet. Dels känner företagen väl till omfattningen av sin sjukfrånvaro, inte minst av det skälet att den medför stora kostnader i form av sjuklön och förlorad produktion. Att ett bibehållet redovisningskrav i detta läge skulle utgöra ytterligare incitament för företagen finner jag ytterst osannolikt. Jag håller helt med om de argument för borttagande av redovisningsskyldigheten som framförs i delbetänkandet Enklare redovisning (SOU 2008:67). Jag delar uppfattningen att ohälsotal inte kan betraktas som en indikator på företagets intjäningsförmåga och att företagens omsorg om personalen inte påverkas av att de måste redovisa sjukfrånvaro, m.fl. resonemang som förs angående borttagande av kravet. Att behålla redovisningskravet strider slutligen mot regeringens mål om regelförenkling, eftersom kravet utgör en administrativ börda för företagen. Referenser , T. & , S. (1996), The employer brand. 4, s. 185206. (2001), Långsiktig verksamhetsutveckling ur ett arbetsmiljöperspektiv, Ds 2001:28. (2008), Arbetsmiljön och utanförskapet – en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken, Ds 2008.16 (1990), Arbete och hälsa, SOU 1990:49. (2009), God arbetsmiljö – en framgångsfaktor? , , (2003), Hälsobokslut – en modell utifrån arbetsplatsens behov, , , (2009), Nyhetsflash om Svenska företags ansvar i , och rådets direktiv /71/EG av om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. och rådets direktiv /17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. och rådets direktiv /18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Europeiska kommissionens meddelande om genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: Att göra till ett för företagens sociala ansvar, KOM (2006) 136. Europeiska kommissionens tolkningsmeddelande om gemenskapslagstiftning med tillämpning på offentlig upphandling, KOM (2001) 566 slutlig, EGT nr C 333, 28.11.2001, s. 27. Referenser SOU 2009:97 , , (2006), Det sociala företaget och samhället, Socioekonomiska bokslut för Vägen ut! Kooperativen och Basta Arbetskooperativ, och Socialt företagande. , , (2007), Bättre & Billigare - SocioEkonomiskt Bokslut för de sociala arbetskooperativen KOS och . Ong, , (2007), Corporate Social Responsibility – Hur kommer det utvecklas ? Kandidatuppsats vid vid proposition (1986/87:100), bilaga 12, med förslag till statsbudget Regeringens proposition (1990/91:140) Arbetsmiljö och rehabilitering Regeringens proposition (2002/03:6) Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro Regeringens proposition (2006/07:128) Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (2009), En ny modell för arbetsmiljötillsyn, SOU 2009:40. , (2003). Corporate Social and Financial Performance: A Meta-analysis. (2005), Nya upphandlingsregler, SOU 2005:22 (2006) Nya upphandlingsregler 2, SOU 2006:28 Utredningen om arbetsmiljölagen (2007), Bättre arbetsmiljöregler II, SOU 2007:43. Utredningen om enklare redovisning (2008), Enklare redovisning, SOU 2008:67. (2008), CSR – från risk till värde. Bilaga 1 Kommittédirektiv Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet Dir. 2008:129 Beslut vid regeringssammanträde Sammanfattning av uppdraget En särskild utredare ska se över behovet av och möjligheterna att införa styrmedel på arbetsmiljöområdet som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Sådana styrmedel kan handla om att arbetsmiljöstandarden på olika verksamheter bedöms och att verksamheter med ett väl fungerande arbetsmiljöarbete eller en på ett visst sätt bedömd god arbetsmiljö kan lyftas fram för att förstärka marknadsmekanismer t.ex. när det gäller rekrytering av arbetskraft och konkurrensförutsättningar. Exempel på sådana styrmedel är arbetsmiljömärkning, certifiering eller liknande marknadsorienterade styrmedel. Även styrmedel som lyfter fram eller förstärker sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetens resultat ingår i uppdraget. Utredaren ska särskilt utreda möjligheterna att koppla sådana styrmedel till tillsyn av efterlevnaden av arbetsmiljölagen. Det system som har införts i för s.k. screening av arbetsställen och tilldelning av s.k. m.m. bör därvid beaktas. Bilaga 1 SOU 2009:97 Bakgrund En tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken Inom pågår ett arbete med att utforma den framtida arbetsmiljöpolitiken. Inom ramen för arbetet tas det fram underlag för en diskussion och överväganden om den framtida politiken. Promemorian Arbetsmiljön och utanförskapet – en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken (Ds 2008:16), som presenterades , har tagits fram som ett led i detta arbete. Promemorian innehåller en faktaredovisning och vissa slutsatser om principiella utgångspunkter för det fortsatta arbetet. Inom ramen för arbetet sker samråd med arbetsmarknadens parter. Det fortsatta arbetet med den framtida arbetsmiljöpolitiken Huvudinriktningen för arbetet med den framtida arbetsmiljöpolitiken är följande. Arbetsmiljöpolitiken måste ges en mer offensiv och positiv innebörd. Det ska inte enbart handla om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan även i mycket högre grad om att se arbetsmiljön som något som kan utveckla såväl individer som verksamhet och vara en framgångsfaktor och ett konkurrensmedel. Den andra viktiga utgångspunkten för det fortsatta arbetet är att arbetsmiljön och arbetsmiljöpolitiken har stor betydelse för att möjliggöra regeringens jobbpolitik, en politik som innebär att alla som vill och kan arbeta ska ha möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Den ska tillsammans med jobbpolitiken bidra till att minska utanförskapet på arbetsmarknaden och inom arbetslivet genom att skapa förutsättningar inte bara för fler arbeten utan även för arbeten med goda och utvecklande arbetsvillkor, som ger möjlighet för fler att delta i arbetslivet. Sammanfattningsvis finns därmed två huvudfokus för det fortsatta arbetet med den framtida arbetsmiljöpolitiken, nämligen att den ska bidra till den samlade jobbpolitiken samt att den ska lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. Inom ramen för inriktningen som handlar om arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft betonas, bl.a. i promemorian Ds 2008:16, behovet av att undersöka vilka styrmedel som skulle kunna fungera för att lyfta fram och förstärka de verksamhets104 SOU 2009:97 Bilaga 1 mässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö samt vilken roll staten respektive arbetsmarknadens parter och andra marknadsaktörer ska ha på det här området. Därvid kan det övervägas om arbetsmiljöcertifiering eller någon annan form av bedömning och utpekande av bra arbetsgivare är något som skulle kunna förstärka marknadsmekanismer när det gäller rekrytering av arbetskraft och konkurrensförutsättningar. Arbetsmiljö och ekonomi – arbetsmiljön som konkurrensmedel Arbetsmiljön kan ha en ekonomisk betydelse för såväl individ och samhälle som företag och andra organisationer. Kopplingen mellan arbetsmiljö och ekonomi har fått en allt större uppmärksamhet och särskilt inom de nordiska länderna används ekonomiska argument för att motivera satsningar på en bättre arbetsmiljö. Med en ökad betoning av helhetssynen på arbetsmiljön och särskilt mot bakgrund av införandet av krav på ett systematiskt arbetsmiljöarbete som är integrerat i verksamheternas planering och drift (i enlighet med 3 kap. 2 a § arbetsmiljölagen) har sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetsutveckling liksom verksamheternas resultat betonats alltmer. Frågan om att hitta sätt att redovisa kostnader för ohälsa och en dålig arbetsmiljö respektive intäkter av en bra arbetsmiljö har varit aktuell . Företag och förvaltningar har också använt olika personalekonomiska redovisningar. En särskild form av redovisning, som ibland har gått under namnet hälsobokslut är de obligatoriska redovisningar av sjukfrånvaron som ska ske i företags och förvaltningars årsbokslut enligt särskild författningsreglering. Inom ramen för den dåvarande regeringens försöksverksamhet inom den offentliga sektorn –2006 har det i ett projekt prövats olika alternativa modeller för att styra och redovisa resultat och effekter av förebyggande och rehabiliterande insatser hos ett antal kommuner. har haft regeringens uppdrag att följa och utvärdera detta och övriga projekt i försöksverksamheten. Slutredovisning av uppdraget gjordes (dnr 200300032, N2002/11731/ARM, se även . Bilaga 1 SOU 2009:97 De här frågorna har belysts i promemorian Ds 2008:16.