sou · GWB3125d2 · 2009-01-01 00:00:00 — En reformerad grundlag, del 2 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag ...... Utredningens uppdrag och arbete .............................. Huvuddragen i regeringsformen ................................. Reformarbetet efter regeringsformens tillkomst ........... Regeringsformens struktur och språk.......................... Huvuddragen i valsystemet ........................................ 5.1.2 Valsystem och metoder för mandatfördelning ......... 5.1.3 Spärrar mot små partier .............................................. Vårt nuvarande valsystem ........................................... Partibegreppet i regeringsformen .............................. Valkretsindelningen vid val till ..................... Personvalsinslaget i valsystemet................................. Proportionaliteten i valsystemet och storlek.167 Den gemensamma valdagen och mandatperiodens 9.2.1 Gemensam valdag eller skilda valdagar ...................... Budgetbehandlingen och valdagens förläggning........... Extra val till .............................................. Rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till Proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige ............. Extra val efter beslut av kommunfullmäktige ...................... Extra val vid indelningsändringar.......................................... Kriterierna för rösträtt och valbarhet ................................... Vissa andra valfrågor................................................. Rätten att kandidera i flera valkretsar vid riksdagsval.......... Ersättarordningen vid dubbelvalsavveckling ........................ – en myndighet under regeringen eller 15.2.1 Rådgivande folkomröstningar.................................... 15.2.2 Folkomröstningar om vilande förslag till Kommunala folkomröstningar och folkinitiativ ............. 16.2.1 Utformningen av folkinitiativet................................. 16.2.2 Kommunala folkomröstningar................................... FÖRHÅLLANDET MELLAN REGERINGEN OCH Regeringsbildning och misstroendeförklaring ............... 17.1.1 Den nuvarande regleringen......................................... 17.1.2 Tillämpningen av bestämmelserna ............................. Prövning av regeringsfrågan efter val .......................... Allmänt om kontrollmakten ................................................. Uppföljning och utvärdering................................................. V. DOMSTOLARNA OCH FÖRVALTNINGEN Regleringen av domstolarnas oberoende ..................... 20.1.1 Bestämmelser i regeringsformen om domstolarna ... 20.1.2 Internationella dokument .......................................... 20.1.3 utredningar om domstolarnas oberoende .. 20.2.1 Generellt om regleringen avseende domstolarnas 20.2.2 Några ytterligare frågor om domstolarnas Utnämningen av ordinarie domare .............................. 21.1.1 Allmänna utgångspunkter........................................... 21.1.2 Dagens ordning för utnämning av ordinarie 21.1.4 Domarutnämningar i , och 21.2.1 Principiella utgångspunkter........................................ 21.2.2 Uppgiften att utnämna ordinarie domare.................. 21.2.3 Ansöknings- eller kallelseförfarande ......................... 21.2.4 Beredning i en förslagsnämnd .................................... 21.2.5 Regeringens handläggning efter nämndens Avskedande och disciplinansvar avseende domare ....... 22.2.1 Ordinarie domare utom justitieråd och 22.2.2 Justitieråd och regeringsråd........................................ Regeringsformens bestämmelser om rättskipning och 23.2.1 Särskilda kapitel om rättskipningen och 23.2.2 Regleringen om rättskipningen.................................. 23.2.3 Regleringen om förvaltningen.................................... 24.1.2 Lagrådets granskning .................................................. 24.1.3 Lagprövning enligt 11 kap. 14 § regeringsformen .... 24.2.1 Principiella utgångspunkter ....................................... 24.2.3 Prövningen i efterhand............................................... VISSA FRI- OCH RÄTTIGHETER Skyddet för grundläggande fri- och rättigheter enligt 25.1.2 Bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen................. Vissa frågor om diskrimineringsskyddet ...................... 26.1.1 2 kap. 15 § regeringsformen....................................... 26.1.2 Användningen av begreppet ras................................. 26.1.3 Diskriminering på grund av sexuell läggning............ 26.2.1 Användningen av begreppet ras................................. 26.2.2 Diskriminering på grund av sexuell läggning............ Rätt till rättvis rättegång ........................................... 28.1.1 Egendomsskyddet i regeringsformen........................ 28.1.2 Egendomsskyddet i ................ 28.1.3 Något om egendomsskyddet i de övriga nordiska 28.1.4 utredningar m.m........................................... 28.1.5 Rätten till ersättning vid expropriation m.m............. 28.2.2 Full ersättning vid expropriation ............................... 28.2.3 Ersättning vid ingrepp till skydd för miljön m.m. .... Andra frågor om grundlagsskydd................................. och andra nationella minoriteter ................................ Forskningens och kulturens frihet........................................ Rättighetsreglernas koppling till medborgarskap................. Grundlagsregleringen av det internationella 30.1.1 Regeringsformen och folkrätten................................ 30.1.2 Regeringsformen och EU........................................... 30.2.1 En bestämmelse om medlemskap i och om annat internationellt samarbete.................................. 30.2.2 Villkoren för överlåtelse av beslutanderätt till EU ... 30.2.3 En enhetlig omröstningsregel vid överlåtelse av Krig, krigsfara och nödsituationer............................... 31.1.1 Krig och krigsfara ....................................................... 31.1.2 Befogenheten att sätta in rikets försvarsmakt 31.2.1 Regler om krig och krigsfara i regeringsformen....... 31.2.2 Regeringsformens särskilda regler om ockupation .. 31.2.3 Utformningen av reglerna i förhållande till dagens säkerhetspolitiska situation ........................... 31.2.4 återtagande av sina befogenheter från 32.2.1 – en princip för all 32.2.2 Lagstiftning som berör den kommunala 32.2.3 Skatteutjämning mellan kommuner .......................... 32.2.4 Kommunernas medverkan som remissinstanser ...... 32.2.5 Ett kapitel om kommunerna i regeringsformen ....... 33.1.1 Den nuvarande regleringen ........................................ 33.1.2 Allmänt om behovet av en översyn ........................... 33.1.3 Gränsdragningen mellan civilrätt och offentlig 33.1.4 Delegation inom vissa ämnesområden....................... 33.1.5 Vissa straffrättsliga föreskrifter.................................. 33.1.6 Förhållandet till konstitutionell praxis ...................... 33.1.7 Trängselskatt och kommunala parkeringsavgifter .... 33.2.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 33.2.2 Förenklingar och förtydliganden ............................... 33.2.3 Vissa straffrättsliga föreskrifter.................................. 33.2.4 Anpassningar till konstitutionell praxis .................... 33.2.5 Trängselskatt och kommunala parkeringsavgifter .... 34.2.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 34.2.2 Sammanställning av budgeten .................................... 34.2.3 Behov av medel för rikets försvar .............................. 34.2.4 Provisorisk budget ...................................................... 34.2.5 Riktlinjer för statsverksamheten................................ 34.2.6 Användningen av statens medel ................................. 34.2.7 Årsredovisning för staten ........................................... Regeringsformens krav på medborgarskap för vissa Åtal och rättslig immunitet i regeringsformen .............. 36.1.1 Regeringsformens bestämmelser om rättslig 36.1.2 Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, m.m. ......................................... 36.2.1 Det rättsliga immunitetsskyddets omfattning.......... 36.2.2 En anpassning av regleringen till de Några frågor om riksdagsarbetet................................. Riksdagsärenden som faller ................................................... Offentlighet i kammaren....................................................... Konsekvenser av våra förslag ..................................... Förslag till lag om ändring i regeringsformen...................... Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen........ Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen...... Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen................... Förslag till lag om ändring i lagen (1975:1339) om Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän .............................. Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900).... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) ................. Förslag till lag (0000:000) om utnämning av ordinarie Förslaget till lag om ändring i regeringsformen .................. Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen..... Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen ... Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän............................... Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) .............. Förslaget till lag (0000:000) om utnämning av ordinarie Bilaga 2 Regeringsformens nuvarande lydelse ........................... Expert- och referensgrupper......................................... Bilaga 6 Konferenser och seminarier .......................................... lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformenTPF1FPT dels att 2, 3, 8–10 och 11 kap. ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 12 och 13 kap. ska betecknas 13 respektive 15 kap., dels att nuvarande 4 kap. 4, 5 och 6–10 §§ ska betecknas 4 kap. 6, 7 och 10–14 §§, 5 kap. 1–7 §§ ska betecknas 5 kap. 2–8 §§ och 6 kap. 2–7, 8 och 10 §§ ska betecknas 6 kap. 4–9, 11 och 12 §§, 6 kap. 9 § ska betecknas 6 kap. 2 §, 7 kap. 8 § ska betecknas 6 kap. 10 §, 12 kap. 8 § ska betecknas 11 kap. 8 §, 13 kap. 9 och 10–13 §§ ska betecknas 15 kap. 15 och 9–12 §§, dels att rubriken till nya 15 kap. ska lyda Krig, krigsfara och nödsituationer och att rubrikerna närmast före 4 kap. 14 § och 15 kap. 15 § ska lyda Ytterligare bestämmelser respektive Vapenstillestånd, dels att 1 kap. 2, 4, 5, 7 och 9 §§, 4 kap. 1–7 och 10–13 §§, 5 kap. 2–8 §§, 6 kap. 1, 2 och 4–12 §§, 7 kap. 1–7 §§, 13 kap. 1–9 §§ och 15 kap. 1–12 §§ samt att rubrikerna närmast före 4 kap. 1–6 och 10 §§, 6 kap. 1, 4, 7 och 10–12 §§, 7 kap. 1–3 och 6 §§, 13 kap. 1 och 3–7 §§, 15 kap. 1, 2, 4, 5 och 7–12 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i regeringsformen ska införas åtta nya paragrafer, 1 kap. 10 §, 4 kap. 8 och 9 §§, 5 kap. 1 §, 6 kap. 3 § och 15 kap. 13, 14 och 16–19 §§, samt närmast före 4 kap. 8 och 9 §§, 6 kap. 3 §, 15 kap. 13, 14 samt 16 och 17 §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att det i regeringsformen ska införas åtta nya kapitel, 2, 3, 8–12 och 14 kap., av följande lydelse. 1TP PT Regeringsformen omtryckt 2003:593. Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. DenT enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet.T Det allmänna skall främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familje- liv. Det allmänna skall verka för att alla människor skall kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. Det allmänna skall motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. Den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Särskilt ska det allmänna trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och för goda förutsättningar för hälsa. Det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familje- liv. Det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara. människor på grund av kön, andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Samernas och andra etniska, heter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. är folkets främsta företrädare. beslutar om skatt till staten och beslutar om skatt till staten och tron, är rikets statschef. är rikets statschef. Vad i denna regeringsform är stadgat om konungen skall, om drottning är statschef, gälla henne. I riket finns kommuner på lokal och regional nivå. Kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. som fullgör uppgifter inom den som fullgör offentliga förvalt- offentliga förvaltningen skall i sin inför lagen samt iaktta saklighet saklighet och opartiskhet. deltar även inom ramen för rådet samt i andra sammanhang i internationellt samarbete. Grundläggande fri- och rättigheter 1 § Var och en är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1.yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 2.informationsfrihet: frihet att inhämta och ta emot upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden, 3.mötesfrihet: frihet att anordna och delta i sammankomster för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 4.demonstrationsfrihet: frihet att anordna och delta i demonstrationer på allmän plats, 5.föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, och 6. religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. I fråga om tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och i vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att ta del av allmänna handlingar. 2 § Ingen får av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Inte heller får någon av det allmänna tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan menings- yttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. 3 § Ingen svensk medborgare får utan samtycke antecknas i ett allmänt register enbart på grund av sin politiska åskådning. Var och en ska i den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans eller hennes personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom eller henne registreras med hjälp av automatisk databehandling. Kroppslig integritet och rörelsefrihet 4 § Dödsstraff får inte förekomma. 5 § Var och en är skyddad mot kroppsstraff. Ingen får heller utsättas för tortyr eller för medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden. 6 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i andra fall än som avses i 4 och 5 §§. Var och en är dessutom skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. 7 § Ingen svensk medborgare får landsförvisas eller hindras att resa in i riket. Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det får dock föreskrivas att barn i fråga om sitt medborgarskap ska följa föräldrarna eller en av dem. Det får även föreskrivas att, i enlighet med överens- kommelse med en annan stat, den som sedan födelsen är medborgare även i den andra staten och varaktigt bosatt där förlorar sitt svenska medborgarskap eller . 8 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot frihets- berövanden. Den som är svensk medborgare är även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna det. 9 § Om en annan myndighet än en domstol har berövat någon friheten med anledning av brott eller misstanke om brott, ska han eller hon kunna få frihetsberövandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Detta gäller dock inte när det är fråga om att till flytta över verkställighet av en frihetsberövande påföljd enligt en dom i en annan stat. Även den som av någon annan anledning än som anges i första stycket har blivit omhändertagen tvångsvis, ska kunna få omhändertagandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Med prövning av domstol likställs i sådant fall prövning av en nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag och ordföranden i nämnden ska vara eller ha varit ordinarie domare. Har prövningen inte uppdragits åt en myndighet som är behörig enligt första eller andra stycket, ska prövningen göras av allmän domstol. 10 § Ingen får dömas till straff eller annan brottspåföljd för en gärning som inte var belagd med brottspåföljd när den begicks. Inte heller får någon dömas till svårare brottspåföljd för gärningen än den som var föreskriven då. Med brottspåföljd avses här även förverkande och annan särskild rättsverkan av brott. Skatt eller statlig avgift får inte tas ut i vidare mån än som följer av föreskrifter som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Finner att det finns särskilda skäl för det, får en lag dock innebära att skatt eller statlig avgift tas ut trots att lagen inte hade trätt i kraft när omständigheten inträffade, om regeringen eller ett riksdagsutskott då hade lämnat ett förslag om det till . Med förslag jämställs ett meddelande i skrivelse från regeringen till om att ett sådant förslag är att vänta. Vidare får föreskriva undantag från första meningen, om finner att det av särskilda skäl krävs i samband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris. 11 § Domstol får inte inrättas för en redan begången gärning och inte heller för en viss tvist eller i övrigt för ett visst mål. En rättegång ska genomföras rättvist och inom skälig tid. Förhandling vid domstol ska vara offentlig. 12 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning.TP PT 13 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas på grund av sitt kön, om inte föreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. 14 § En förening av arbetstagare samt arbetsgivare och en förening av arbetsgivare har rätt att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om inte annat följer av lag eller avtal. 15 § Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. Vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller dock vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. Alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. 16 § Författare, konstnärer och fotografer äger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. 17 § Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag. 18 § Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna ska svara också för att högre utbildning finns. Forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. 19 § Lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna. Förutsättningar för begränsningar av fri- och rättigheter 20 § Följande fri- och rättigheter får, i den utsträckning som medges i 21–24 §§, begränsas genom lag: 1.yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten och föreningsfriheten (1 § första stycket 1–5), 2.skyddet mot annat kroppsligt ingrepp än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden (6 §), 3.rörelsefriheten (8 §), och 4.offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen). Efter bemyndigande i lag får de i första stycket angivna fri- och rättigheterna begränsas genom annan författning i de fall som anges i8 kap. 5 §TP ochPT i fråga om förbud att röja sådant som någon fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt. I samma ordning får mötesfriheten och demonstrationsfriheten begränsas även i de fall som anges i 24 § första stycket andra meningen. 21 § Begränsningar enligt 20 § får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begräns- ningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar.