sou · GXB352 · 2009-06-01 00:00:00 — (DITIB), vanligtvis förkortad som Diyanet (för en längre beskrivning se avsnittet om ).56 Förutom att ge ekonomiskt stöd till muslimska organisationer med rötter i utbildar och avlönas imamer via Diyanet och det turkiska religionsministeriet. Denna tjänst innebär dock att den turkiska staten försöker att kontrollera exilgrupper som är kritiska till regimen i och alla försök att starta autonoma utbildningar för imamer och religionslärare uppfattas som ett hot. Genom att använda sig av läroböcker och kursplaner som har godkänts av den turkiska staten får den uppväxande generationen av tyskar med bakgrund i både en religiös uppfostran och en skolning i turkisk nationalism, historia och sekularism. Detta synsätt är tydligt framträdande i den turkiska statens styr- och policydokument. Syftet är att: 55För de olika tyska delstaterna se Fuess 2007. 56Se Landman 1997. Providing the pupils with sufficient information about religion, , and expected norms of behaviour, in conjunction with the general orientation of the Turkish Programme of National Education and the principles of Atatürk, primary and secondary education aims at the development of Kemalist consciousness, national unity, and solidarity and at the development of moral and virtuous human beings.57 Förutom Diyanets betydelse påverkas de turkiska invandrarna av ett flertal andra religiösa, politiska och nationalistiska rörelser som till exempel , Süleymanli och kurdiska/alivitiska rörelser.58 Trots att det är fel att betrakta invandrare från som en homogen grupp är det omöjligt att förstå det islamiska landskapet utan att inkludera Diyanet och den turiska statens attityd till de turkiska invandrarna i . Enligt är av alla muslimer i knutna till någon av de 800 moskéer (eller till och med 900 moskéer enligt Fuess59) som kontrolleras av den turkiska staten via Diyanet.60 Eftersom denna organisation också utbildar sina egna imamer finns det enligt majoriteten av muslimer med turkisk bakgrund ett mycket litet behov av en imamutbildning i Tyskland.61 finns det ingen statlig utbildning för imamer i , men enskilda muslimska organisationer har försökt att få till stånd en utbildning. Ett exempel är (VIKZ) som är en privat muslimsk organisation med rötter i Süleymanli-rörelsen. försökte de starta en treårig utbildning för imamer i , men det finns ytterst lite information om deras verksamhet.62 Även i Karlshorst, , som är en muslimsk organisation med rötter inom sufismen försöker att starta en sexårig utbildning av imamer.63 Det finns också privata initiativ att utbilda blivande islamlärare. 57Citat hämtat ur Seufert, (2004) Turkish State Reactions towards : the Islamic Education Debate in , i , (Ed.) in Europe: From the to the Centre. och Münster: , s. 79. 58Se till exempel Jonker, Gerien (2004) between and , i , (Ed.) in Europe: From the to the Centre. och Münster: . 59Fuess 2007, s. 233. 60Johansen , s. 36. 61Det är dock viktigt at betona att Diyanets inflytande inte är begränsat till enbart , se Landman 1997. Enligt enkätstudien från var till exempel flest imamer utbildade i (se figur 1). 62Fuess 2007, s. 233. En viss grundläggande information kan hämtas från VIKZ hemsida 63Berlin to at , , hämtad från är Islamische Akademie i . Framför allt har de lokala förbundsrepublikerna i försökt att få till stånd olika former av utbildningar för lärare som kan undervisa i islam. Bland annat erbjuder i , i , universitet i (i samarbete med IRPA i , se nedan) och teologiska fakulteten vid i utbildningar i islamischer religionslehre. har prövat olika strategier för att öka legitimiteten för sina utbildningar bland muslimska grupper. har startat en tvärvetenskaplig enhet, Zentrum für Religionslehre (IZIR), där bland annat gästlärare/professorer har anställts som både uppfyller vetenskapliga och konfessionella krav. Detta innebär att läraren ska besitta en akademisk kompetens som han/hon är troende . För att inte fastna i något teologiskt fack har och dock försökt att vara så öppet som möjligt för olika muslimska inriktningar och teologiska fraktioner. En förutsättning för att kunna komma igång med utbildningen var att kulturministeriet i godkände det samarbete som hade inlett med Islamische Religionsgemeinschaft Erlangen. Kursen för islamiska religionslärare omfattar , men för att bli utexaminerad lärare måste studenten läsa . Undervisningen vid IZIR omfattar tre delar. Kursdelar vid Zentrum für Religionslehre vid i 1.En allmän introduktion som omfattar kurser i didaktik, psykologi och pedagogik. 2.En allmän introduktion i religionshistoria/religionsvetenskap (förutom islam) 3.Islamisk teologi (omfattar bland annat arabiska, tafsir, sira, fiqh, kalam och islamisk mystik) Källa: , s. 34–35. Vid i har man också valt att starta ett nytt centrum för religiösa studier (Centrum für Religiöse Studien). Även här har det varit nödvändigt att öka utbildningens trovärdighet bland muslimer. Därför anställdes professor , en tysk konvertit till islam, och precis som i Erlangen- var detta ett försök att tillmötesgå både akademiska och konfessionella krav. Denna strategi har dock varit problematisk eftersom Kalisch snarare har minskat utbildningens legitimitet efter ett antal uttalanden i tyska medier. Bland muslimer är han betraktad som en heretiker efter att ha förnekat profeten existens.64 Ett tredje initiativ startades vid i . Även i detta fall var syftet att skapa en mötespunkt mellan universitetsvärldens akademiska krav och troendes önskemål om en personlig tro. Till skillnad från de två tidigare exemplen har i valt att betona religionsdialog och de har startat ett samarbete med Diyanet i Turkiet.65 Med sitt breda upplägg hoppas man att kunna ge studenterna större möjligheter att få arbete inom områden som integration, rådgivning och offentlig sektor. Samarbetet med Diyanet ger hög legitimitet bland vissa turkiska grupper, men samröret med är också belastande i andra muslimska gruppers ögon. Exemplen från visar att det inte finns något statligt stöd för någon imamutbildning. Istället har ett antal statligt/federalt finansierade universitet valt att satsa på utbildning av lärare som kan undervisa om islam i den tyska skolan. För att få legitimitet för dessa utbildningar har lärosätena valt olika strategier. är det tydligt att inte någon utbildning har uppnått en legitimitet och trovärdighet som inkluderar samtliga muslimska grupper. I finns ingen utbildning för imamer, däremot finns en fristående avdelning för islamisk religionspedagogik (Islamische Religionspädagogische Akademie, IRPA) vid i Avdelningen som är en del av det allmäna pedagogiska och didak- 64Higgins, (2008) Professor for Outrech to a Jolt, , , 2008. 65Mehmet , Minister of State, skriver: With the financial support of (Tükiye Diyanet Vakfi), a program at in has been established, where two professors are currently employed and nearly forty students receive education in Islamic and religious studies. Additionally, two International Divinity Programs have been initiated at the Divinity Schools at and Marmara Universities. Each year, twenty to forty students from Europe pursue religious studies in these programs as part of their undergraduate education. , (2008) Diyanets Global Vision, The , Vol. 98, April/, s. 170. 66Informationen om är hämtad från , Ednan (2008) Islamic Religious- Pedagogy at the , i Drees, . och (eds.) The Study of Religion and the Training of in Europe. Academic and Religious Freedom in the 21st Century. : , s. tiska programmet har som syfte att examinera lärare i islam för gymnasiet (secondary schools). Till skillnad från där religionsundervisningen ska vara konfessionsneutral är det möjligt för österrikiska elever att begära att få en undervisning i sin religion om så önskas. Den aktuella religionen måste dock vara erkänd av staten. har islam uppnått denna status och muslimer har därför rätt att erbjuda konfessionell undervisning i skolan.67 Enligt Ednan som är föreståndare för IRPA vid deltar fler än 400 000 barn i någon form av islamisk religionsundervisning i . Dessa undervisas av cirka 350 lärare i fler än 2 000 offentliga skolor. hämtades de flesta lärare från eller länder i , men i och med starten av IRPA hoppas man att kunna examinera sina egna lärare för undervisning i islam. Huruvida detta lyckas är oklart eftersom muslimer i följer olika traditioner och IRPA representerar inte samtliga grupper. Målet med IRPA är dock inte att bygga upp en teologisk fakultet utan endast en avdelning för hur religion ska läras ut till elever av muslimsk kulturell bakgrund. är målet med undervisningen att se till att skolbarnen blir goda muslimer. För att höja kvalitén på islamlärarna i har IRPA utformat ett program. Programmets mål och kvalifikationer beskrivs i följande tabell. Tabell 4 Masterprogrammet Islamitische Religionspädagogik 1)The study Islamitische Religionspädagogik (Islamic Religious Pedagogy) of the qualifies the students: -To teach as German-speaking Islamic religious teachers at public secondary schools in ; -For the competent and topical presentation and clarification of Islamic content in the contemporary social context and from the viewpoint of gender-equality; -For the intercultural and inter-religious dialogue with religions and world-views, on the basis of the ability to self- 67 Muslimer hade uppnått en viss religionsfrihet under det styret och 1874 gav muslimer, judar, ortodoxa kristna och protestanter en juridisk status i imperiet. 1979 utökades rättigheterna för muslimer och från detta år accepteras alla riktningar av islam av den Österrikiska staten. hade endast muslimer som följde den hanafitiska lagskolan inkluderas eftersom dessa tillhörde majoriteten i det Osmanska imperiet. Hunt, (2002) in , The , Vol. 92, Spring. criticisize, tolerance, the willingness to cooperate, as well as the ability to cooperate; and -According to the emphasis (corresponding to the choice of one of both modules) to be in the sphere of municipal labour, spiritual care, or social work. 2)on the curriculum of the Islamische Religionspäda– gogische Akademie (IRPA) in particular, the students are additionally made familiar with: -The intensive exegetical analysis of specific texts from the Quran and the Sunnah, which serve the preliminary objecttive of the study; -Pedagogical and Islamic religious pedagogical theories and models; -Scholarly research including gender-specific questions; and -The history and development of the traditions and viewpoints of Islamic sciences that are of important to the realization of the main objectives of the course, in particular those that concern the life of as citizens in a democratic society. 3)The graduates of the study Islamische Religinspädagogik at the are – more than a Bachelors study – also qualified to teach Islamic religious education at secondary schools; have a thorough knowledge that enables them to reflect on society in the context of the Islamic faith; have developed competences for inter-religious dialogue. Källa: , s. 436. Tabellen visar tydligt att programmet syftar till att förbereda lärarna att undervisa i skolan och för att verka i ett mångkulturellt/mångreligiöst samhälle. är det viktigt att betona att universitet inte bedriver någon utbildning för tilltänkta eller redan verksamma imamer. Sammantaget visar den genomgång som gjorts i denna bilaga att olika länder i har sökt olika lösningar på hur imamutbildningar och utbildningar för lärare i islam till den statliga skolan ska etableras och tillgodoses. I flera länder (till exempel i , och ) är gränsen mellan islamlärare, kaplaner och imamer ofta flytande och diskussionen om imamutbildningar måste därför breddas. Därför har genomgången både inkluderat imamutbildningar och utbildningar för islamlärare. Ur ett utbildningsekonomiskt perspektiv tycks det som att möjligheten att arbeta inom fler områden än moskén/församlingen/föreningen gör det lättare för universitet och utbildningsinstitutioner att hitta potentiella studenter och att anställningsbarheten ökar. visar forskningen att flera studenter har svårigheter att få anställning som imam eller lärare i islam efter avlagd examen.68 Imamutbildningar och utbildningar av lärare i islam kan antingen ske i statlig eller privat regi. I det första fallet är det staten som finansierar och stödjer undervisningen genom att förlägga dessa utbildningar till universitet och högskolor som utfärdar examina eller certifikat. Denna modell tillämpas bland annat i , , , , , och . I har ett antal islamiska utbildningar startat i samarbete med universitet som garanterar kvalitén på utbildningen genom att utfärda examina. I , , , och har också ett flertal olika muslimska församlingar/föreningar startat privata initiativ för utbildning. Till skillnad från den första kategorin saknar dessa utbildningar legitimitet och stöd från staten. Dessa utbildningar är oftast sekteristiska och saknar legitimitet utanför den egna religiösa gruppen. I länder där det är möjligt att ge konfessionell undervisning inom ramen för det statliga skolsystemet har ett flertal statliga initiativ tagits för att höja kvaliteten på lärarna som ska undervisa i skolan. Speciella avdelningar eller dylikt har startats vid universitet i , , och . Initiativet att starta dessa utbildningar har ofta motiverats av att lärare i islam har spridit fundamentalistiska och anti-västerländska uppfattningar i skolan och att många lärare har bristande kunskaper i Tyska, Franska och Holländska. 68 och 2008, s. 224. Flera europeiska utbildningar för imamer och lärare i islam brottas med bristande legitimitet och trovärdighet. I de fall där en utbildningsinstitution har sökt legitimitet hos en viss muslimsk grupp – till exempel Diyanet i eller med en specifik muslimsk lärare – har detta ofta lett till att andra muslimska grupper har fått ett minskat förtroende för utbildningen. Detta faktum är speciellt påtagligt vid universiteten i och am . Detta visar på svårigheten att skapa ett utbildningssystem som accepteras av samtliga muslimska grupper i ett land. muslimer är uppdelade och splittrade längs olika teologiska skolor, etniska, kulturella och språkliga grupperingar. Denna uppdelning är kanske speciellt tydligt i där majoriteten av muslimer har sin kulturella bakgrund från den indiska subkontinenten. Av de 25–30 islamiska seminarier som finns i har merparten sin bakgrund i olika etniska och religiösa fraktioner.69 Trots att dessa har fått kritik för att främst upprätthålla etniska särarter och bidraga till segregation finns det inga tecken på att dessa institutioner håller på att försvinna. Försök att överbrygga etniska skillnader är oftast svårt och de utbildningar som riktar sig till en bred grupp av muslimer har oftare större problem med legitimitet. visar ett flertal undersökningar att de islamiska seminarierna i är ytterst ovilliga till förändring om detta påtvingas dem utifrån.70 Diskussionen om imamutbildningar och islamlärarutbildningar i påverkas också av externa faktorer. Flera forskningsrapporter har visat att debatten om behov av utbildningar för muslimska ledare först tog fart efter och de efterföljande terrordåden i I denna process var det flera europeiska stater som insåg behovet av att bekämpa imamer som sprider anti-västerländska tolkningar och som befrämjar våld, och istället stödja imamer som verkar för integration.72 Kritiska röster har dock betonat att tilltron till imamers roll och betydelse är betydligt överdriven och det är oklart i vilken utsträckning imamer kan fungera som medel för integration. I vilken utsträckning imamer faktiskt bidrar eller motverkar integration tycks därför vara en öppen fråga och det finns inte något entydigt svar.73 ska debatten om imamutbildningar och islamlärarutbildningar också 71Se till exempel och 2008. 73Se till exempel 2003. knytas till diskussionen om jämlikhet, religionsfrihet och muslimers möjligheter att utöva och bevara sin religion i Europa.74 En ytterligare faktor som påverkar möjligheten att starta utbildningar för imamer och lärare i islam är den turkiska statens syn på utbildningar i . I länder där invandringen från har varit omfattande har den turkiska staten ofta en stark närvaro genom organisationen och religionsministeriet i som utbildar, avlönar och kontrollerar ett stort antal imamer i Europa.75 Huruvida dessa är intresserade av att sända sina imamer och religionslärare till västerländska universitet är ännu en oklarfråga. Men i är det tydligt att Diyanet har varit negativ eller avvaktande inför lokala försöka att starta utbildningar för lärare i islam.76 Enligt Diyanets direktiv ska lärarna också ha en uppgift att lära skolbarn av turkisk härkomst om och dess nationalism och sekularism. Istället för att motverka lokala initiativ i tycks det som att Diyanet hellre vill samarbeta med redan etablerade universitet i västvärlden. Ett exempel på detta är Diyanets samarbete med i am Main.77 Avslutningsvis är det nödvändigt att betona att har en lång tradition av utbildningar för blivande imamer och religionslärare. I och har det funnits universitet och islamiska fakultet som har utbildat blivande imamer och religionslärare i islam med rötter i det osmanska imperiet. Existensen av dessa institutioner illustrerar dels att debatten om imamutbildningar inte är ett nytt ämne i utbildningspolitiska historia, dels att det redan finns möjligheter till att läsa till imam i västvärlden. Ur detta perspektiv är de islamiska seminarierna i , de pedagogiska utbildningarna i och , samt de holländska universitetens försök att få tillstånd utbildningar för blivande imamer snarare ett relativt nytt fenomen. 74Se till exempel Amiraux 2005. 77Aydin 2008, s. 170. Tabell 5 Statliga och privata imamutbildningar/islamlärarutbildningar i Statliga/privata initiativ Fakultet Islamskih Nauka, LInstitut des Sciences Humaines (IESH) visning är endast til– LInstitut des Etudes et Science Islami- låten i Alsace-Lorra– ques (IFESI) ine regionen (denna del av om– La Grande Mosquée de (Instituut voor Godsdienstweten– Hogeschool Inholland Hemsida: Islamische (IUR) Hemsida: (IUE) Hemsida: 78 Shadid och van Koningsveld skriver följande om : have the legal right to Islamic confessional education in the public school system. // In 1997, approximately 90 percent of all public primary schools in the offered additional confessional education. However, this has decreased dramatically in recent years. Shadid, Wafis A. (2006) Islamic Religious Education in the , European Education, Vol. 38, no. 2, s. 78. Privata/statliga initiativ79 The Presidency of Religious Affairs, The Republic of Zentrum für Religionslehre (IZIR), Centrum für Religiöse Studien (CRS), West–fälische , Stiftungsprofessur Islamische Religion Islamische Religionspädagogische Akademie (IRPA), 79 Jag har inte inkluderat de utbildningar som ges inom ramen för så kallade dar ul-uloom- skolor. För en mer detaljerad genomgång av dessa se 2006. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?