sou · GWB3106d2 · 2009-01-01 00:00:00 — När advokater och åklagare eller andra offentliga parter läser de skriftliga domarna brukar de förstå domstolens motiveringar Tror att advokater instämmer helt Tror att åklagare eller annan offentlig Tror att advokater delvis instämmer Tror att åklagare eller annan offentlig Tror att advokater knappast instäm- Tror att åklagare eller annan offentlig Tror att advokater inte instämmer Tror att åklagare eller annan offentlig När mina huvudmän läser de skriftliga domarna brukar de förstå domstolens motiveringar utan att jag närmare behöver förklara innebörden för dem Advokat/biträdande jurist Stämmer helt och hållet Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, är det något i motiveringarna som huvudmännen brukar ha särskilt svårt för att förstå och vad tror Du är orsaken till det? Påfallande många tycker att domarna är skrivna på ett språk med många juridiska termer som är svåra att förstå. Många tycker att domskälen kunde skrivas på ett mer begripligt språk. Många anser att svårigheter för huvudmännen att förstå domens innehåll beror på alltför kortfattade eller bristfälliga domskäl, medan flera andra tycker att det beror på bristfälliga språkkunskaper hos huvudman- nen. Flera uppger att deras huvudmän saknar redogörelser i dom- skälen för hur domstolen bedömt deras argument. Flera menar att domen ofta saknar motivering och att huvudmän- nen ofta tycker att språket i domarna är svårt att förstå. Flera upp- ger att de inte vet om deras huvudmän har svårt att förstå något i domen, eftersom de inte brukar tala med huvudmännen efter för- handlingarna. När parter läser den skriftliga domen förstår de domstolens motivering till var- för den dömde som den gjorde Stämmer helt och hållet Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän brukar förstå domstolens motiveringar när de läser skriftliga domarna utan att advokaterna och åklagarna närmare behöver förklara innebörden för dem Tror att advokater instämmer helt Tror att åklagare instämmer helt Tror att advokater delvis instämmer Tror att åklagare delvis instämmer Tror att advokater knappast instäm- Tror att åklagare knappast instämmer Tror att advokater inte instämmer Tror att åklagare inte instämmer Anser Du att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? Advokat/biträdande jurist Varken lätta eller svåra Om Du anser att domarna är svåra att läsa, vad är det som gör att domarna brukar vara svåra att läsa? Flera tycker att språket är svårt för människor som inte är jurister. Ett antal anser att domarna av nödvändighet bör vara avfattade på kanslisvenska. Flera anser att domskälen är bristfälliga eller allt- för kortfattade. Någon menar att domstolen borde måna om att vara tydlig och använda mindre juridisk terminologi. Tror Du aktörerna anser att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? Tror att advokater tycker att domarna är svåra att läsa Tror att åklagare eller annan offentlig part tycker att domarna är svåra att läsa Tror att parter och vittnen tycker att domarna är svåra Tror att advokater tycker att domarna är varken svåra eller lätta att läsa Tror att åklagare eller annan offentlig part tycker att domarna är varken svåra eller lätta att läsa Tror att parter och vittnen tycker att domarna är varken svåra eller lätta att läsa Tror att advokater tycker att domarna är lätta att läsa Tror att åklagare eller annan offentlig part tycker att domarna är lätta att läsa Tror att parter och vittnen tycker att domarna är lätta Anser Dina huvudmän att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? Advokat/biträdande jurist Varken lätta eller svåra Om Dina huvudmän anser att domarna är svåra att läsa, vad är det som gör att domarna brukar vara svåra att läsa för huvud- männen? Flera är av uppfattningen att huvudmännen har svårt att förstå vissa juridiska resonemang och samband. Uppfattningarna om varför de juridiska resonemangen kan vara svåra att förstå varierar. Flera menar att det beror på bristande vana att läsa juridisk text eller bristfälliga språkkunskaper hos huvudmännen, medan flera andra menar att det beror på alltför vaga och bristfälliga domskäl. Några menar att domskälen enbart är skrivna för jurister eller överrätter. Flera menar att det juridiska språket är svårt att läsa och att dom- skälen inte är skrivna med hänsyn till allmänheten. Tror Du att advokater och åklagare anser att deras huvudmän tycker att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? Advokater anser att deras domarna är svåra att läsa Åklagare eller annan offentlig part anser att deras huvud- män tycker att domarna är Advokater anser att deras huvudmän tycker att domar- na varken är svåra eller lätta Åklagare eller annan offentlig part anser att deras huvud- män tycker att domarna varken är svåra eller lätta Advokater anser att deras huvudmän tycker att domar- na är lätta att läsa Åklagare eller annan offentlig part anser att deras huvud- män tycker att domarna är Hur ser Du på inflytandet mellan rättens ordförande och nämndemännen? Rättens ordförande har: Advokat/biträdande jurist Bilaga 5 SOU 2008:106 Advokat/biträdande jurist Hur tror Du advokater och åklagare eller andra offentliga parter ser på inflytandet mellan rättens ordförande och nämndemännen? Rättens ordförande har: Stort inflytande enligt åklagare eller annan offentlig part Lagom stort inflytande enligt Lagom stort inflytande enligt åklagare eller annan offentlig Litet inflytande enligt advokater Litet inflytande enligt åklagare eller annan offentlig part Stort inflytande enligt åklagare eller annan offentlig part Lagom stort inflytande enligt Lagom stort inflytande enligt åklagare eller annan offentlig Litet inflytande enligt advokater Litet inflytande enligt åklagare eller annan offentlig part Förekommande åsikter är att domstolarna har svårt att respektera advokaters tidsplanering och ibland överlåter åt advokater att utse egna ersättare. Några anser att det bör inrättas domstolar med specialkompetens inom civilrättslig juridik. Någon tycker att det är problematiskt att nämndemännen är politiskt aktiva som de deltar i dömande verksamhet. Någon tycker att domarna måste utbildas i vittnesperspektiv och hjärnans egenskaper att uppfatta och tolka olika händelseförlopp. Ett antal menar att bättre domskäl skulle leda till färre överklaganden. Några anser att domarrekryte- ringen bör ses över. Några anser att nämndemännen bör vara mer aktiva eller att ordföranden har ett alltför stort inflytande. Några tycker att hovrätten bör motivera sina ställningstaganden bättre, även när tingsrättens domslut fastställs. Några tycker att förord- nandet av offentliga försvarare präglas av korruption och diskrimi- nering av kvinnliga försvarare. Flera ser rättssäkerhetsproblem i överbelastade domstolar med alltför långa handläggningstider. Vissa domare uttrycker sig krångligt gentemot parterna. Dom- stolen är alltför tidsoptimistisk eller tycks göra allt för att slippa ställa in mål. Någon tycker att viss lokal praxis utvecklas i process- frågor utan att domstolen klargör det och att detta leder till en märklig rättsutveckling. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. –nya sändningsmöjligheter. –för bättre service till medborgarna. 99.Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 101.Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . 103.Hur ska skogspolitiken genomföras på . 106.Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. +Bilagedel A – Enkätundersökningar. +Bilagedel B – Språkrapporter m.m. [106] Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Hur ska skogspolitiken genomföras på . Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . – nya sändningsmöjligheter. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler.