sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Lagen är även tillämplig på behandling av personuppgifter om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Vad gäller behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga finns en särskild lag, lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga (LBPT). Till lagen finns också en förordning (1998:1229) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. LBPT är tillämplig vid behandling av personuppgifter inom ett antal verk- samhetsområden som anges i lagens första paragraf. För annan behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga ska bestäm- melserna i PuL tillämpas. Som huvudregel krävs inte något samtycke från den enskildes sida för att med stöd av LBPT ska kunna behandla personuppgifter om totalförsvarspliktiga. Däremot ställer lagen upp kriterier angående vilka kategorier av totalförsvarspliktiga vars personuppgifter får föras in i automatiserade register. Detta får göras bland annat om totalförsvarspliktiga som har varit aktuella för mönstring eller annan utredning samt för de totalförsvarsplik- tiga som genom avtal eller krigsplacering är tagna i anspråk för totalförsvaret. Uppgifter får även föras in om totalförsvarspliktiga som ska utföra särskild uppgift vid höjd beredskap eller som på grund av viss kompetens är viktiga för totalförsvaret. LBPT regle- rar vidare bland annat vilka typer av personuppgifter som får föras in i automatiserade register över totalförsvarspliktiga samt vilka personuppgifter som får användas som sökbegrepp i sådana regis- ter. Enligt LBPT får regeringen meddela föreskrifter om vilka som förutom ska ha direktåtkomst till automatiserade register om totalförsvarspliktiga samt vilka som får föra in och rätta personuppgifter i sådana register. Föreskrifter om detta finns i Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret förordningen om behandling av personuppgifter om totalförsvars- pliktiga. Sekretesslagen (1980:100) innehåller vissa bestämmelser som är särskilt utformade för att tillämpas på uppgifter som rör totalför- svarspliktiga.6 Enligt 7 kap. 12 § första stycket sekretesslagen råder sekretess i ärende som rör utredning om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden, i ärenden som rör inskrivning och krigs- placering av totalförsvarspliktiga, i ärenden som rör skyldighet att tjänstgöra i totalförsvaret samt i ärenden om avbrott och uppskov från totalförsvarsplikt. Sekretess gäller även för antagning till utbildning inom Försvarsmakten och vid antagning av kvinnor till befattningar inom totalförsvaret med grundutbildning längre än . Stycket är framför allt inriktat mot urvals- och inskrivningsverksamhet och innehåller ett så kallat rakt skaderekvisit, det vill säga sekretess gäller bara om det kan antas att ett röjande av uppgifterna skulle medföra men eller skada. I ett avseende är stycket även tillämpligt på personer som inte omfattas av totalförsvarsplikt eftersom det också gäller antagning till utbildning inom Försvarsmakten. Enligt 7 kap. 12 § andra stycket gäller sekretess för vissa uppgifter som framkommer i samband med sådan personalvårdstjänst som äger rum under totalförsvars- pliktigas tjänstgöring. Detta gäller bland annat sådana uppgifter som framkommer under psykologiska undersökningar och vid samtal med personalvårdskonsulent. Detta stycke avser framför allt de bemanningsansvariga myndigheternas, snarare än , verksamhet och innefattar ett omvänt skaderekvisit, vilket innebär att en uppgift bara får röjas om det står klart att det inte kommer att medföra skada eller men. Enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen gäller som huvudregel sekretess även mellan myndigheter. Om sekretess gäller för viss uppgift hos en myndighet ska med andra ord sekretessprövning göras även innan uppgiften lämnas ut till annan myndighet. Detta gäller såle- des även när uppgifter lämnas mellan och bemannings- ansvariga myndigheter. Sekretesslagen innehåller emellertid också 6 träder en ny offentlighets- och sekretesslag (2009:400) i kraft. Gällande sekretesslag upphävs då. I detta betänkande förekommer endast referenser till den gällande sekretesslagen (1980:100). Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret ett antal undantag från huvudregeln om sekretess mellan myndig- heter. Enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen gäller sekretess inte heller mellan myndigheter om annat föreskrivs genom lag eller förord- ning. För att bemanningsansvariga myndigheter ska kunna genomföra grundutbildning av totalförsvarspliktiga måste de ha tillgång till vissa uppgifter som har om enskilda total- försvarspliktiga. Detta innefattar även uppgifter som omfattas av sekretess hos . På motsvarande sätt ska vissa journal- handlingar som innehåller sekretessbelagda uppgifter vid grund- utbildningens slut överföras från utbildningsansvariga myndigheter till . För att möjliggöra utbyte även av sekretessbelagda uppgifter mellan myndigheterna har två olika sekretessbrytande bestämmelser införts i förordningen om totalförsvarsplikt. Enligt 3 kap. 16 § i nämnda förordning ska , i samband med att en totalförsvarspliktig rycker in för värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning, överlämna journalhandlingar om den enskilde till den bemanningsansvariga myndighet där utbildningen ska ske. Förutom journalhandlingar ska även vissa andra uppgifter lämnas. Detta gäller bland annat fysisk och psykisk förmåga samt hälsotillstånd hos den enskilde. Enligt 3 kap. 15 § förordningen om totalförsvarsplikt ska utbildningsansvariga myndigheter å sin sida senast i samband med att en totalförsvarspliktig rycker ut från utbildning lämna över journalhandlingar om denne till . En viktig aspekt i sammanhanget är att uppgifter om totalför- svarspliktiga som utväxlas mellan och bemannings- ansvariga myndigheter måste omfattas av sekretess även hos mottagande myndighet. Detta säkerställs genom bestämmelserna i 7 kap. 12 § sekretesslagen. 7 kap. 12 § tredje stycket sekretesslagen syftar till att uppgifter som enligt 3 kap. 16 § förord- ningen om totalförsvarsplikt ska överlämna till bemanningsansva- riga myndigheter, omfattas av samma sekretess hos mottagande myndighet som vid (att notera är att bestämmelsen innehåller ett omvänt skaderekvisit). De journalhandlingar som utbildningsansvariga myndigheter enligt 3 kap. 15 § förordningen om totalförsvarsplikt är skyldiga att lämna till och som tjänar som underlag vid krigsplacering, omfattas av 7 kap. 12 § första stycket. Uppgifter i journalhandlingar som har upprättats vid utbildningsansvariga myndigheter skyddas därför av sekretess även hos . Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret 16.2.1Ansvarig myndighet för personalredovisning och registerverksamhet Kommitténs förslag: En centraliserad personalredovisning av totalförsvarets personal ska finnas även när skyldigheterna att fullgöra värnplikt och civilplikt respektive att genomgå mönst- ring inte tillämpas. bör vara ansvarig huvudman för denna centralise- rade personalredovisning. En översyn bör göras över vilka myndigheter som behöver lämna uppgifter till när skyldigheterna att fullgöra värnplikt och civilplikt respektive att genomgå mönstring inte tillämpas. Systemlösningar ska upprätthålla nödvändiga krav på säker- het. I kapitel 12 har kommittén tagit ställning för att Försvarsmakten bör vara ansvarig myndighet för rekrytering, urval och uttag av personal som på frivillig grund ska tjänstgöra inom myndigheten. Kommittén föreslår dock att fortsättningsvis bör ha kvar uppgiften att krigsplacera totalförsvarspliktiga enligt lagen om totalförsvarsplikt samt ha det övergripande ansvaret för personal- redovisning inom totalförsvaret. Enligt kommitténs förslag ska skyldigheten för totalförsvars- pliktiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt samt skyldigheten att genomgå mönstring åter kunna tillämpas om regeringen med hänsyn till att försvarsberedskapen föreskriver om det. För att detta ska vara möjligt krävs att det även fortsättningsvis finns en centraliserad personalredovisning för totalförsvaret. Utan en fungerande registerstruktur som är lämpad att hantera personalre- dovisning av totalförsvarspliktiga kommer totalförsvarsplikten i praktiken inte att gå att återinföra med erforderlig snabbhet, om behov av detta skulle uppstå. Till detta kommer att ett betydande antal totalförsvarspliktiga kommer att vara fortsatt krigsplacerade under framöver. Denna information måste fortlöpande finnas tillgänglig och uppdateras. Vidare har Försvarsmakten angett att man kommer att ha ett behov av att kunna krigspla- cera personal som har utbildats och tjänstgjort på frivillig grund. Erforderliga registersystem måste finnas även för att tillgodose Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret Det måste också, även när övriga delar av pliktsyste- met inte tillämpas, finnas en fungerande struktur som kan admini- strera uppgifterna från den webbenkät som kommittén föreslår att samtliga totalförsvarspliktiga ska vara ålagda att besvara det år de fyller (se vidare kapitel 10). Vidare måste det finnas en myndighet som kan fatta beslut om inskrivning till tjänstgöring, krigsplacering m.m. Ett beslut från regeringen om att skyldigheten för totalförsvars- pliktiga att tjänstgöra inom totalförsvaret åter ska tillämpas kan komma att omfatta både värnplikt och civilplikt. Vid höjd bered- skap kan beslutet även omfatta allmän tjänsteplikt. Att personal- redovisning vad gäller totalförsvarspliktiga även fortsättningsvis finns centraliserad till en myndighet är därför nödvändigt. Enligt kommittén finns det ingen anledning att flytta detta ansvar från till någon annan myndighet. äger och förvaltar de system som är nödvändiga för en centraliserad perso- nalredovisning av totalförsvarets personal, det är som har kompetensen och erfarenheten av att administrera systemen och de regelverk som finns på området är helt anpassade för att verksamheten ska kunna drivas på ett effektivt sätt. är även den myndighet som fattar beslut om krigsplacering av total- försvarspliktiga, inskrivning till värnplikt och civilplikt, som ansva- rar för kallelse till mönstring m.m. För att fortsatt ska kunna ansvara för den centralise- rade personalredovisningen av totalförsvarets personal måste vissa av de kompetenser och förmågor som finns inom verket bevaras. Andra delar, såsom exempelvis administrationen av ersättning till totalförsvarspliktiga och vissa informationsdelar kommer Pliktver- ket inte att behöva sköta så länge som skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt inte tillämpas. De grundläggande förmågor som måste finnas vid över tiden är bland annat kapaci- tet att administrera krigsplacering av totalförsvarspliktiga, att regi- strera personuppgifter om totalförsvarspliktiga samt att admini- strera den webbenkät som kommittén har föreslagit att alla total- försvarspliktiga ska besvara det år som de fyller . Vidare kommer att behöva upprätthålla en grundläggande förmåga att skicka ut kallelser till mönstring, utbildning och tjänst- inom totalförsvaret. måste också kunna säker- ställa att förmågan att fatta myndighetsbeslut kan upprätthållas. Som stöd för detta är det nödvändigt att kan fortsätta att tillämpa LBPT. Detta är även nödvändigt för att vid Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret behov ska kunna återuppta mönstrings- och inskrivningsverksam- het. kan på begäran av bemanningsansvarig utföra dispo- nibilitetskontroller, det vill säga en kontroll av att den enskilde inte är ianspråktagen för en annan krigsuppgift. Härigenom säkerställs att varken nyckelpersoner i organisationer med samhällsansvar eller personer som är krigsplacerade enligt lagen om totalförsvarsplikt kan tas i anspråk av mer än en myndighet eller organisation. Instrumentet som möjliggör disponibilitetskontroll är därför en annan grundläggande kapacitet som bör kunna upprätthållas. Vilka grundläggande uppgifter som måste kunna utföra även i samband med att pliktsystemet inte tillämpas är avgö- rande för vilken register- och systemkapacitet som verket fortsätt- ningsvis måste ha. verksamhet är till del avgifts- finansierad, men huvudsakligen anslagsfinansierad. Kommittén har föreslagit att den ena av två huvuduppgifter, test- och urvalsverksamheten, ska vara avgiftsfinansierad. Vad gäller den andra huvuduppgiften, personalredovisning, är denna delvis anslagsfinansierad och delvis avgiftsfinansierad. En fort- satt översyn bör göras angående finansieringsmodeller för Plikt- verkets personalredovisningsverksamhet. En framtida finansie- ringsmodell bör ta sin utgångspunkt i att kapacitet ska kunna upprätthållas inom de grundläggande förmågor som har angetts ovan. Förutom uppgifterna från den enkät som kommittén har före- slagit att samtliga totalförsvarspliktiga ska besvara det år som de fyller , kommer att ha ett behov av annan grund- läggande information om totalförsvarspliktiga för att pliktsystemet vid behov ska kunna tillämpas med erforderlig snabbhet. Detta gäller framför allt uppgifter som finns hos andra myndigheter. De myndigheter som har en uppgiftsskyldighet till finns angivna i 3 kap. förordningen om totalförsvarsplikt samt i förordningen (1995:240) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. En översyn bör göras angående vilka myndigheter som bör ha kvar sin uppgiftsskyldighet även i samband med att skyldigheterna att fullgöra värnplikt och civilplikt respektive genomgå mönstring inte tillämpas. En översyn bör även göras om uppgiftsskyldigheten för några myndigheter behöver förändras på något sätt. Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret 16.2.2Om behovet av personalredovisning för det militära försvaret Kommitténs förslag: Försvarsmakten bör åläggas att till Pliktver- ket lämna nödvändig information om totalförsvarspliktiga som har genomgått frivillig militär utbildning eller tjänstgöring inom Försvarsmakten. Enligt kommitténs förslag ska all framtida utbildning av militär personal, så länge regeringen inte föreskriver om annat, ske på frivillig grund. Förutom vad gäller beredskapspoliser är denna ordning redan ett faktum inom det civila försvaret. Ur ett försvars- beredskapsperspektiv kan emellertid kunskaper som en enskild har förvärvat under plikttjänstgöring eller frivillig utbildning mycket väl fylla samma syfte. För att en person ska kunna krigsplaceras eller tas i anspråk för tjänstgöring med plikt inom totalförsvaret är det viktiga att personen i fråga har rätt färdigheter och kunskaper för att kunna utföra en krigsuppgift, inte hur dessa har förvärvats. Kommittén har också föreslagit att totalförsvarspliktiga som genom frivillig militär utbildning eller tjänstgöring, har förvärvat motsvarande kunskaper som de skulle ha fått under grundutbild- ning med värnplikt, ska kunna skrivas in för värnplikt utan grund- utbildning. Dessa personer ska vid behov också kunna krigsplaceras i enlighet bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt. Mot bakgrund av detta är det kommitténs uppfattning att relevanta kompetenser och annan information som enskilda har förvärvat även under annan militär utbildning än sådan som sker med stöd av lagen om totalförsvarsplikt, bör finnas tillgänglig vid den myndig- het som är huvudman för totalförsvarets personalredovisning, det vill säga . Därför bör kompetenser som personer har erhållit under frivillig utbildning, kontraktering och/eller anställ- ning inom Försvarsmakten rapporteras och kunna registreras hos . Detta är inte bara nödvändigt för att dessa personer vid behov ska kunna krigsplaceras. Om skyldigheten att fullgöra värn- plikt och civilplikt åter behöver tillämpas, kommer det att vara av stor vikt för att veta vilka personer i landet som har genomgått militär utbildning även om de inte har krigsplacerats. Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret Militär grundutbildning är ur ett totalförsvarsperspektiv en av de viktigaste kompetenser en enskild kan besitta. Enligt föreskrifter ska de organisatoriska enheter där grundutbildning genomförs senast vid utbildningens slut lämna information om vilka som har fullgjort utbildningen samt vitsord eller betyg, förvärvade färdigheter, antal fullgjorda dagar, förslag till krigsplacering och intresse för internationell tjänstgöring hos den enskilde. Utöver detta kan bemanningsansvariga myndigheter välja att lämna ytterligare uppgifter om totalförsvarspliktiga, till exempel i form av uppgifter om kompletterande utbildning. Försvarsmakten är den myndighet som utnyttjar denna möjlighet oftast. Värnplik- tiga kan efter genomförd grundutbildning komma att tjänstgöra i Försvarsmaktens utlandsstyrka, anställas inom myndigheten som soldat eller eller läsa vidare till officer. De färdigheter och kompetenser som en totalförsvarspliktig på så sätt tillgodogör sig är naturligtvis mycket viktig information ur ett försvarsbered- skapsperspektiv. Enligt vad kommittén har erfarit finns det vissa brister i denna rapportering. Det saknas vidare tydliga riktlinjer om vilken typ av uppgifter angående erfarenheter och kunskaper som enskilda totalförsvarspliktiga har förvärvat under frivillig tjänst- inom Försvarsmakten, som myndigheten bör förmedla till . Detta är enligt kommittén inte tillfredsställande. Att får tillgång till uppgifter rörande personal som har utbildats på frivillig väg är, som har nämnts ovan, viktigt av två skäl. För det första måste ha information om personal som Försvarsmakten vill ha krigsplacerad i organisationen. Försvarsmakten kommer i samband med en framställan om krigs- placering att lämna över nödvändiga uppgifter om den enskilde till . Kommittén ser inget närmare regleringsbehov med anledning av detta. Det kan också antas att den enskildes krigspla- cering i majoriteten av fallen kommer att sammanfalla med den befattning som han eller hon på frivillig grund upprätthåller i ett förband. Även om Försvarsmakten inte har framställt någon begäran om krigsplacering måste emellertid ges tillgång till infor- mation om all personal som har genomgått militär utbildning. Den långa grundläggande militära utbildning som kommit- Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret tén föreslår ska inrättas, kommer exempelvis inte i allmänhet att kunna utgöra grund för krigsplacering i insatsorganisationen. Framställan om krigsplacering kommer Försvarsmakten antagligen att göra först efter att den enskilde har genomgått ytterligare utbildning. Likväl har den enskilde redan efter den grundläggande militära utbildningen sådana kunskaper att det ur ett totalförsvars- perspektiv är av vikt att kan registrera uppgifter om dem. För att säkerställa att nödvändig rapportering sker, bör Försvarsmakten ges ett formaliserat uppdrag att till överlämna nödvändig information om färdigheter och kunskaper som en enskild har förvärvat genom frivillig utbildning eller tjänst- . Detta kan exempelvis ske genom ett tillägg i förordningen om totalförsvarsplikt. Det är inte möjligt för kommittén att slå fast vilka specifika kompetenser och annan information om frivilligutbildad personal som Försvarsmakten bör överlämna till . Detta är i stäl- let en fråga för att besluta om efter samråd med Försvarsmakten. Däremot ser kommittén det som naturligt att uppgifter lämnas till efter att en enskild har avslutat en utbildning inom Försvarsmakten eller på annat sätt förvärvat för försvarsberedskapen viktiga kunskaper, detta oavsett om det har resulterat i en framställan om förändrad krigsplacering eller inte. Enligt vad både Försvarsmakten och Plikt- verket har uppgett för kommittén bör de uppgifter som behöver överlämnas kunna inskränkas till uppgifter om namn, personnum- mer samt uppgifter om genomförd utbildning eller tjänstgöring. hantering av uppgifter om personal som har utbildats på frivillig grund Vad gäller hantering av personuppgifter om personer som har utbildats och tjänstgjort inom Försvarsmakten på frivillig grund, kommer denna inte att skilja sig nämnvärt från hanteringen av personuppgifter om värnpliktiga . kommer att kunna behandla uppgifterna med stöd av LBPT. Den personal som på frivillig grund tjänstgör inom Försvarsmakten kommer att vara totalförsvarspliktiga, eftersom de i samtliga fall kommer att vara och vara svenska medborgare eller bosatta i . Enligt 1 § 1 p är bestämmelserna i lagen tillämpliga på verksamhet som verket bedriver för att ta fram underlag för beslut Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret om inskrivning, krigsplacering eller annat ianspråktagande av personal till totalförsvaret. Enligt 1 § 2 p. är bestämmelserna i vidare tillämpliga på verksamhet som bedriver för att redovisa personal med uppgifter inom totalförsvaret. Insamling och registrering av uppgifter om personal som tjänstgör på frivillig grund inom Försvarsmakten är verksamhet som faller in under båda dessa punkter. Det är också nödvändigt att kan behandla person- uppgifter om enskilda som har genomgått frivillig militär utbild- ning eller tjänstgöring inom Försvarsmakten i automatiserade register. Enligt 8 § 3 p LBPT får personuppgifter föras in i automa- tiserade register över totalförsvarspliktiga om den som ska utföra särskild uppgift vid höjd beredskap eller på grund av viss kompe- tens är viktig för totalförsvaret. Genomförd militär utbildning och tjänstgöring är kompetens som är av yttersta vikt för totalförsvaret. Något hinder för att behandla personuppgifter i auto- matiserade register om totalförsvarspliktiga som har genomgått sådan verksamhet finns således inte. Enligt vad båda myndigheterna anger är de uppgifter om enskilda som har genomgått frivillig militär utbildning som Försvarsmakten kommer att behöva överlämna till inte att vara sådana personuppgifter som omfattas av sekretess hos Försvarsmakten. Kommittén ser därför inget behov av att föreslå någon särskild sekretessbrytande bestämmelse på området. Om det skulle visa sig att också behöver få tillgång till uppgifter om frivilligt utbildad militär personal som omfattas av sekretess, får frågan utredas ytterligare. Kommittén vill särskilt framhålla vikten av att uppgifterna i så fall måste omfattas av samma sekretess hos som hos Försvarsmakten. Det finns även en ytterligare aspekt som i sammanhanget kan vara viktig att belysa. Kommittén har ovan föreslagit att Försvarsmak- ten bör ges ett formaliserat uppdrag att till överlämna nödvändig information som en enskild har förvärvat genom frivillig utbildning eller tjänstgöring inom Försvarsmakten. Om detta uppdrag skulle formaliseras i en förordning eller lag, skulle detta få sekretessbrytande verkan, även om det inte var syftet med regleringen. En sådan bestämmelse skulle kunna behöva kombine- ras med en ändring i sekretesslagen som säkerställde att uppgifter om frivilligutbildad personal som omfattades av sekretess hos Försvarsmakten, också omfattades av samma sekretess hos Plikt- verket. Ett alternativ är att det anges tydligt i bestämmelsen vilka Den framtida personalredovisningen inom totalförsvaret uppgifter det är som ska överlämnas och att detta inte innefattar uppgifter som omgärdas av sekretess. Angående sådan test- och urvalsverksamhet som kommer att bedriva på uppdrag av andra myndigheter, exempelvis Försvarsmakten, ser kommittén inga regleringsbehov. Denna verksamhet kommer inte i något fall, så länge regeringen inte föreskriver om annat, att göras med lagen om totalförsvars- plikt som grund. Uppgifter från test- och urvalsverksamhet som då utförs kommer att förvaras temporärt i Plis Prov extern och däref- ter lämnas över till beställaren. Uppgifterna kommer inte att regi- streras i Plis. 16.2.3Om behovet av personalredovisning för det civila försvarets behov Syftet med civilpliktig grundutbildning har varit att förstärka vissa verksamheter i samhället som ansetts särskilt viktiga för försvars- beredskapen. Någon civilpliktig grundutbildning längre än genomförs emellertid inte .