sou · GWB348 · 2009-01-01 00:00:00 — Medel för att finansiera förslagen bör tas från anslag 34:12 Havsmiljö. En ökad tillgänglighet och bättre samordning av information ger en samhällsvinst genom att nyttjandet av informationen kommer att öka. Det leder dels till minskade kostnader för framtagande och nyttjande av befintlig information och dels kan det medföra att ny kunskap tas fram. En ökad tillgänglighet till data är inte bara till stöd för havsmiljöarbetet utan kan även gynna privata aktörer som ser havet som en resurs och vars verksamhet kräver kunskapsun- derlag. Genom att avgifter på data tas bort kommer myndigheter i större utsträckning än få tillgång till relevanta data som behövs i deras myndighetsutövande. Det ökar förutsättningarna för bättre underlag för beslut om och förvaltning av havsmiljön. Efter- som data även blir avgiftsfria för forskare vid universitet och hög- skolor kommer det stärka forskningens kvalitet. Doktorander och nyutexaminerade doktor är troligen den grupp inom högskolesek- torn som främst kommer att gynnas eftersom utredningen erfarit att avgifter på data i första hand drabbar dessa grupper som har begränsade nätverk som kan tillhandahålla data. I förslaget ligger att Lantmäteriet ska ersättas för sitt inkomst- bortfall om data blir avgiftsfria. Det finns ett flertal privata återförsäljare av både Lantmäteriets och data, vilkas inkomster kan minska om myndigheter, regionala organ och kommuner avgiftsfritt får tillgång till data. Många återförsäljare säljer dock vidareutvecklade produkter som inte berörs av förslaget Tillgänglighet till havsmiljörelaterade data om avgiftsfria data varför de negativa effekterna för dessa bedöms bli små. På kort sikt kommer det ökade kravet på samordning och utvecklingen av databaser och portaler att vara resurskrävande både i form av arbetstid och i rena investeringar. På kommer förslagen att innebära en kostnadseffektivisering genom att gemen- samma lösningar medför mindre arbete med utveckling och anpassning per organisation eller databas. 7Fartyg för forskning och miljöundersökningar Jag föreslår att fartyg som används inom marin miljöövervak- ning, kartläggning och forskning samlas inom en organisation. I ett första steg ska fartyg som behövs för miljöövervakning och forskning inom , , , univer- sitet och högskolor, samt mindre statliga aktörer samlas. I ett senare steg kan, om det bedöms lämpligt, även fartyg som behövs för SGU:s och kartläggningsverksamhet ingå. Jag föreslår att genom en instruktionsänd- ring får i uppgift att tillhandahålla forsknings- och undersök- ningsfartyg till ovan nämnda aktörer. I uppgiften ska ingå att ansvara för den kort- och långsiktiga planeringen av verksam- heten samt att införskaffa, framföra, underhålla och utrusta fartygen. Den nya uppgiften skulle stärka miljöprofil och göra till en ännu vikti- gare aktör inom havsmiljöarbetet. För att kunna genomföra nationell marin miljöövervakning samt marin forskning och undersökningsverksamhet i kust och utsjöom- råden krävs fartyg som kan operera i dessa farvatten. har även internationella åtaganden enligt EU-förordningar och genom OSPAR och HELCOM, vilket förutsätter tillgång på större fartyg. Både myndigheter och forskare vid universitet och högskolor har därför behov av fartyg som kan operera i kustzonen och i utsjöom- råden under . Fartyg för forskning och miljöundersökningar har löst fartygsbehovet på olika sätt. Lösningarna har i vissa fall varit relativt långsiktiga, men i andra fall enbart gällt för ett eller ett fåtal år. I flera fall har lösningen bestått i att myndigheten eller uni- versitetet skaffat sig ett eller flera egna fartyg. De verksamhetsut- övare som inte har tillgång till eget fartyg har ibland svårt att få sina behov av fartygstid tillgodosedda. Inköp av fartyg som är verksamma i kustzonen och utsjöområ- den innebär stora investeringar. Fartygen är även dyra i drift. Där- för är det viktigt att fartygen har en hög nyttjandegrad och att den forskningen och undersökningsverksamheten som bedrivs på fartygen är väl samordnad. Förslagen har avgränsats till att gälla fartyg med inmönstrad besättning och som nyttjas i kustzonen eller i utsjöområden med en uthållighet till sjöss på . 7.2Syftet med undersökningar i kust- och utsjöområdena I bilaga 5 beskrivs den övervakning av havsmiljön som bedrivs i . En stor del av den miljöövervakningen kräver till- gång till fartyg som kan operera i kust- och utsjöområdena. Utöver detta bedrivs forskning och undersökningsverksamhet vid univer- sitet och myndigheter som också måste genomföras med större fartyg. Åtaganden inom HELCOM och OSPAR omfattar bl.a. mät- ningar av hydrografi, näringsämnen, miljögifter och biologiska parametrar. Det skulle avsevärt skada anseende och tro- värdighet om inte lever upp till sina internationella åtagan- den. Införandet av det direktivet kan innebära att de åta- ganden som EU-länderna har gentemot OSPAR och HELCOM blir rättsligt bindande. Insamling av biologiska och ekonomiska data om fisk och fiske regleras i används bl.a. för att uppskatta beståndsstorlek hos de stora havslevande fiskbestånden. De natio- nella datainsamlingsprogrammen ska enligt förordningen motsvara en lägsta angiven standard. rapporterar även data till (). 1TP PT förordning (EG) nr 1543/2000. 2TP PT Kommissionens förordning (EG) nr. 1639/2001. Fartyg för forskning och miljöundersökningar Behovet av fartyg inom myndigheter och universitet varierar. Den kartläggning som utredningen låtit göra visar att univer- sitet inklusive universitets , och geologiska undersökning (SGU) har ett fartygsbehov som överstiger och myndighet eller universitet (tabell 7.1). Utöver dessa har (), inklu- sive , inklusive och anmält fartygsbehov i storleksordningen 50–per organisation och år. använder två egna fartyg för djupmätningar. Utöver detta genomför myndigheten djupmät- ningar i utsjöområden med ett inhyrt fartyg i cirka . Myndigheters, universitets och högskolors anmälda behov av forsknings- och undersökningsfartyg i kust och öppet hav. behov (dygn) Kust och öppet hav och/eller bottenprovtagning, Kran för tunga lyft, tyst gång, laboratorium Kust och öppet hav och/eller bottenprovtagning, Kust och öppet hav och/eller bottenprovtagning, Kust och öppet hav Kust och öppet hav Skärgård, kust och öppet Skärgård, kust och öppet Kust och öppet hav och/eller bottenprovtagning, Skärgård, kust och öppet Kust och öppet hav och/eller bottenprovtagning, Artdatabanken (SLU) Kust och öppet hav och/eller bottenprovtagning, Kust och öppet hav och/eller bottenprovtagning, aP P I ingår bP RemotelyP operated vehicle (fjärrstyrd undervattensfarkost) cP BehovetP baserat på antagandet att blir en framtida marint nav som därmed får anslag för miljöundersökningar i dP BehovetP av fartyg i utsjöområden (utöver det som myndigheten sjömäter med egna fartyg) Fartyg för forskning och miljöundersökningar Myndigheternas och universitetens önskemål rörande utformning och utrustning av forsknings- och undersökningsfartyg finns beskrivet i bilaga 10. Många användare har likartade utrustningsbe- hov, t.ex. av kran för tunga lyft, utrustning för vatten- och sedi- mentprovtagning, laboratorier och multibeamekolod. och har uppgett att de har behov av fartyg som kan tråla. och har framhållit att de behö- ver ett fartyg som det går att arbeta på i mycket hårt väder. Det motiveras med att de internationella åtaganden som har förbundit sig till kräver att prover tas inom ett specifikt tidsinter- vall. 7.4Befintliga forsknings- och undersökningsfartyg Nedan följer en kortfattad beskrivning av de fartyg som används för miljöundersökningar och marin forskning. Ytterligare information om fartygen finns i bilaga 10. U/F Argos fartyg U/F Argos är byggt . Fartyget är , har 30 kojplatser och en besättning på 15 personer. Fartyget är bl.a. utrustat för att tråla och för vatten- och sediment- provtagningar. Fartyget har kranar och vinschar för tunga lyft samt våt- och torrlaboratorier. Argos är materiellt i dåligt skick. Fartyget har varit föremål för en särskild analys år 2006TPF3FPT där det bl.a. konstaterades att det föreligger stor risk för haveri eller driftsstörningar på det centrala fartygssystemet inom 1–. Fartygsskrovet börjar få allvarliga korrosionsskador vilket kommer att generera allt större repara- tionskostnader. Fartygets dåliga skick gör att det norska försäk- rings- och klassningsföretaget (DNV) endast accepterar certifie- ring i taget (certifieringen är normalt ). Farty- get används främst av och . 3TP PT 0614-100 Status . Fartyg för forskning och miljöundersökningar U/F Ancylus Ancylus är byggt . Fartyget är , har 10 kojplatser och en besättning på 3 personer. Fartyget är bl.a. utrustat för att tråla och för vattenprovtagningar. Fartyget har kran samt våt- och torrlaboratorier. Ancylus är också i dåligt skick, vilket medför att det ligger stilla för reparationer under långa perioder. Huvudmaskineriet behöver bytas ut och elsystemet är omodernt, vilket medför att kraftbortfall ibland uppstår. Fartyget har även korrosionsskador och uppfyller inte dagens arbetsmiljökrav. Fartyget används endast av Fiskeriver- ket. har beviljats en utökad låneram på för att köpa ett ersättningsfartyg för U/F Ancylus. F/F Skagerak universitets forskningsfartyg F/F Skagerak är byggt . Fartyget är , har 21 kojplatser och en besätt- ning på 4 personer. Fartyget är bl.a. utrustat för att tråla och för vatten- och sedimentprovtagningar. Fartyget är utrustat med kra- nar och vinschar för tunga lyft, samt med våt-, torr- och köldlabo- ratorier. Skagerak är i stort behov av modernisering bl.a. för att komma till rätta med ett antal miljö- och arbetarskyddsproblem. Fartyget har varit föremål för en särskild revision rörande dess stabilitet. Med begränsade ekonomiska satsningar är det möjligt att vidmakt- hålla fartyget i ytterligare ett begränsat antal år. Fartyget används av inklusive universitets . Forskningsfartyg F/F såldes av Kungliga vetenskaps- akademin eftersom det fanns en överkapacitet av fartyg på och F/F Skagerak bättre uppfyllde användar- kraven. Fartyg för forskning och miljöundersökningar SGU äger och opererar F/F som är byggt . Fartyget är , har 24 kojplatser och en besättning på 6 personer. Fartyget är bl.a. utrustat för havsbottenkartering, med kranar och vinschar för tunga lyft, samt med kylrum, våt- och torrlaboratorier. Fartyget är relativt modernt och mycket väl utrustat för havs- bottenkartering. används främst av SGU. , byggd , är ursprungligen avsedd för bygg- och anläggningsarbeten. Fartyget är , har 20 kojplatser och en besättning på 5 personer. Det är bl.a. utrustat med kranar för tunga lyft och för att stödja dykverksam- het. Fartyget kan vid behov utrustas med fyra containrar vilka kan användas som laboratorier. Fartyget har goda sjöegenskaper men måste, för ska kunna utnyttjas inom forsknings- och undersökningsverksamheten , genomgå en modernisering för att uppfylla användar- och miljökraven. Enligt bedömning krävs en inve- stering på 10–för bl.a. byte av huvudmaskineri. Fartyget saknar specialutrustning för forsknings- och undersök- ningsverksamhet såsom t.ex. laboratorier och vinschar. Detta till- godoses genom att vid varje uppdrag ta ombord forskningscentrums specialutrustade containrar. Sjöfarts- verket har beslutat att sälja fartyget pga. verkets överkapacitet av fartyg.TPF4FPT Fartyget har huvudsakligen använts som platt- form för forskningscentrums forsknings- och undersökningsverksamhet. miljöskyddsfartyg är byggt . Fartyget är specialutrustat för att stödja forsknings- och undersök- ningsverksamheten. Fartyget är , har 22 kojplatser 4TP PT Överkapacitet av fartyg och målsättning för statlig sjömätning 2007-2014. Uppdrag enligt regleringsbrev. Fartyg för forskning och miljöundersökningar och en besättning på 7 personer. Fartyget är bl.a. utrustat med kra- nar för tunga lyft, samt med våt- och torrlaboratorier. Kustbevak- ningen har aviserat att de kommer att ersätta fartyget med ett far- tyg i 031-serien vilket är under upphandling. Fartyget används i ordinarie verksamhet samt av för forsknings- och undersök- ningsverksamhet. Kostnader för drift, underhåll och personal varierar mellan fartygen (tabell 7.2). Likaså skiljer sig hyreskostnaderna för fartygen stort. har ett mycket subventionerat hyrpris för F/F Skagerak för forskning och undervisning som bedrivs inom universitets forskningscentrums geografiska område. Kostnaden för att hyra Skagerak för andra ändamål avgörs från fall till fall. hyr ut sina fartyg till en taxa som är fastställd i samråd med (). Hyresin- täkterna täcker inte fullt ut kostnaderna för investering, drift, underhåll och personal. SGU tar ut ett pris som är högre än kost- naderna för drift, underhåll och personal. Tabell 7.2 Kostnader och intäkter för forsknings- och undersökningsfartyg . drift, underhåll och 9,5P P aP P Cirkapris för forskning och undervisning som bedrivs inom universitets forskningscentrums geografiska område. bP P Cirkapris för extern verksamhet. cP TvåP besättningar. Fartyg för forskning och miljöundersökningar hade sammanlagt knappt 30 fartyg och mindre båtar för farledsunderhåll och sjömätning, fem isbrytare samt cirka 80 lotsbåtar. kommer att hyra in en privat aktör för sjömätning i cirka till ett pris på . har två fartyg som används för sjömätning. Vidare har isbrytaren deltagit i polarexpeditioner. Fyrbyggaren har tidigare använts för service av sjösäkerhetsanord- ningar men har huvudsakligen använts av för forsknings- och undersök- ningsverksamhet. Inom finns en rederifunktion för verkets isbryt- nings-, sjömätnings- och arbetsfartyg. Rederiet ansvarar för in- och uthyrning samt för underhåll och drift av fartygen. fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa vilka åtgärder verket kommer att vidta för att reglera överkapaciteten av fartygsresurser inom sjömätning och farledsun- derhåll. anger i sin rapport rörande uppdragetTPF5FPT att de har för avsikt att avyttra nio mindre och två större fartyg, varav Fyrbyggaren är ett. Verket kommer att införskaffa tre nya farleds- båtar. har ett 40-tal fartyg med inmönstrad besättning och ett 30-tal mindre båtar. Myndigheten har beställt och planerar att beställa flera fartyg . har under nyttjat ett av fartyg () för att genomföra forsknings- och miljöundersökningar. fick i budgetpropositionen en utökad investeringsram för att upphandla tre stora kombinationsfartyg, åtta patrullfartyg och sju större kombinationsfartyg (031-serien). Fartygen i 031-serien kombinerar egenskaper som krävs för miljö- skydd och övervakning. Dessa har i sin nuvarande utformning en 5TP PT Överkapacitet av fartyg och målsättning för statlig sjömätning 2007-2014. Uppdrag enligt regleringsbrev. Fartyg för forskning och miljöundersökningar längd och en bredd . Fartygen har 16 koj- platser. Investeringsramen för fartygen i 031-serien är 1050 miljo- ner kronor. På grund av stora prisökningar på varvsmarknaden kommer medlen enbart räcka till fyra, eller eventuellt fem fartyg med vissa justeringar i kravspecifikationen. begärde en utökad investeringsram för att kunna bibe- hålla ambitionsnivån om sju fartyg. På grund av att begäran inkom sent kunde regeringen inte ta ställning till frågan i budgetprocessen . För att kunna förbättra fiskerikontrollen har Kustbevak- ningen beviljats ett EU-bidrag på () för upphandlingen av 031- serien. Försvarsmakten har ett stort antal fartyg och båtar som är anpas- sade till försvarets verksamheter. Den privata marknaden för forsknings- och undersökningsfartyg är liten. Det finns dock fartyg på den privata marknaden som kan till- godose åtminstone delar av myndigheternas och universitetens behov. Beroende på verksamhetens karaktär och vilken tidpunkt som fartyget ska användas varierar priset mellan cirka 70 000– . Det finns 18 forskningsfartyg i de närmaste grannländer (ryska forskningsfartyg ej inräknade) med uppgift att stödja marin forsk- ning och undersökning i och (bilaga 10). Där- utöver finns det ytterligare några fartyg som främst används i forskningsexpeditioner på oceanerna eller i polarområdena. Flera av fartygen ovan är dock dimensionerade och utrustade för att även kunna operera i dessa områden. Fartygens genomsnittliga ålder är , vilket kan jämfö- ras med fartyg som har en medelålder . Större delen av forskningsfartygen är byggda . Fartyg för forskning och miljöundersökningar är mellan upp till . Antalet fors- kare som kan medfölja på fartygen varierar mellan 10 och 36 med ett medeltal på knappt 20 personer. De moderna fartygen har till övervägande del en mycket liten besättning (8–12 personer bero- ende på storlek). Huvuddelen av fartygen är utrustade för att genomföra olika typer av forskning och miljöundersökningar. Fartygen har genom- gående relativt stora fria ytor på däck vilka kan användas som arbetsytor eller för mobila containrar. Fartygens uthållighet varie- rar stort, från 20 till , med ett medeltal på cirka 25–. Hur mycket fartygen används varierar stort. Samtliga norska forskningsfartyg används 310–. Även de tyska forskningsfartygen används under ett förhållandevis stort antal dygn medan andra fartyg nyttjas mer begränsat. Det finska RV Aranda används cirka och det danska forsk- ningsfartyget cirka . Drifts-, underhålls- och personalkostnaderna varierar kraftigt beroende på fartygens modernitet och nyttjandeprofil. Ett genom- gående drag är att moderna fartyg genom en mindre besättning och tekniska lösningar får väsentligt lägre personal- och underhålls- kostnader jämfört med äldre fartyg. Vidare medger nya framdriv- ningssystem att bränsleekonomin blir mer gynnsam som höga miljökrav kan tillgodoses. Kostnaden för att hyra dessa fartyg varierar, men ligger inom samma intervall som privata fartyg. Institut for akvatiske ressourcer vid tekniske univer- sitet, DTU Aqua (tidigare fiskeriundersøgelser, DFU) planerar att ersätta sina undersökningsfartyg. Den danska reger- ingen har tillsatt en arbetsgrupp som ska utreda behovet och förut- sättningar för ett nytt nationellt forskningsfartyg. Arbetsgruppen avslutar sitt arbete . 7.5Finansiering av fartyg med EU-medel De flesta forsknings- och undersökningsfartygen inom EU har finansierats med nationella medel.TPF6FPT Inom EU:s sjunde ramprogram för forskning finns möjlighet att söka stöd för verksamheter inom bland annat områdena forskning och teknisk utveckling, vilket kan 6TP PT European ocean research fleets. Towards a common strategy and enhanced use. Position paper 10. Fartyg för forskning och miljöundersökningar vara en möjlig väg att finansiera ett fartyg. Kravet är att minst tre institutioner från tre medlemsländer deltar i verksamheten. EU vill minska fiskeflottan eftersom det råder överkapacitet av fartyg i förhållande till fiskbestånden. kommer därför många fiskefartyg att skrotas med stöd från den Europeiska fiskefonden (EFF). EFF kan även stödja ombyggnad av fiskefartyg till utbildnings- eller forskningsfartyg om verksamheten bedrivs inom offentliga eller halvoffentliga organ. 7.6.1Samhällets behov av forsknings- och undersökningsfartyg Havsmiljön är ett angeläget och högt prioriterat område. miljöövervakning, undersökningsverksamhet och forskning bedrivs till stöd för havsmiljöarbetet. är genom EU:s datainsam- lingsförordning bunden att genomföra vissa undersökningar. Genom HELCOM och OSPAR har också åtagit sig att genomföra andra typer undersökningar. För att kunna genomföra dessa undersökningar och annan övervakning av den miljön samt genomföra marin forskning krävs i många fall fartyg som kan operera i kust- och utsjöområdena. Finns inte dessa fartyg försvå- ras och begränsas havsmiljöarbetet i stor utsträckning. Dessutom skulle anseende och trovärdighet skadas om inte kan leva upp till sina internationella åtaganden. 7.6.2Dagens organisation av forsknings- och undersökningsfartyg Flera myndigheter och universitet äger större forsknings- och undersökningsfartyg. De myndigheter och universitet som haft möjlighet att införskaffa ett eget fartyg har relativt väl kunnat till- godose sina fartygsbehov, medan de som inte haft samma ekono- miska förutsättningar har fått förlita sig på andra lösningar. Vissa lösningar har trots detta fungerat relativt bra, t.ex. är mycket nöjda med det samarbete som de haft med . Förutsättningarna för detta samarbete kommer dock att förändras eftersom avser att byta ut fartyget som används för miljöundersök- Fartyg för forskning och miljöundersökningar ningar till ett fartyg av annan modell. forsk- ningscentrum har hyrt utsjöfartygstid av för sina undersökningar . har dock beslutat att sälja det aktuella fartyget. , och med option , kommer /uni- versitet att hyra detta fartyg från . Bemanning av fartyget kommer att ske genom ett bemanningsföretag. Detta medför en ökad kostnad om och cirka 1,2–1,. kommer att betala dessa extra kostnader eftersom fartyget är en förutsätt- ning för att den miljöövervakning som beställt ska kunna genomföras. Forskare från har genom att delta i tyska forskningsexpeditioner kunnat genomföra undersökningar i utsjöområden, men detta samarbete upphör . Det finns även aktörer som har ett mindre fartygsbe- hov, t.ex. , och . Dessa saknar tillgång till egna fartyg och måste därför förlita sig på temporära lösningar. Även för myndigheter med eget fartyg kan problem uppstå när fartyget behöver ersättas. Exempelvis borde ett ersättningsfartyg för Fiske- riverkets fartyg ha införskaffats . Fiskeri- verkets och samarbete när det gäller provtagning och nyttjandet av Argos är dock ett bra exempel på god samordning mellan myndigheter. Sammantaget är det dock tydligt att dagens lösning där varje enskild användare måste hitta en egen lösning för att få tillgång till fartyg inte är långsiktigt hållbar. Med tanke på den allvarliga miljösituationen i havet och frågans prioritet är det orim- ligt att marin miljöövervakning, kartläggning och forskning ska genomföras genom ofta kortsiktiga lösningar vilket genererar en osäkerhet i verksamheten. Fartyg är förenade med stora kostnader i form av räntor, avskrivningar, underhåll och personal även när de inte används. nyttjas flera av forsknings- och undersökningsfartygen inte fullt ut. fartyg ligger vid kaj relativt mycket eftersom fartygets dåliga kondition gör att det återkommande måste repareras. Om fartyget varit i bättre skick och kunnat nyttjas fullt ut hade det funnits en överkapacitet. har haft överkapacitet när det gäller fartyg och ett av deras fartyg har därför sålts (). Trots detta kommer att ha en överkapacitet, enligt det fartygsbehov som angivit. SGU:s fartyg används cirka Fartyg för forskning och miljöundersökningar , varav är för SGU:s egna verksamhet. Statskontoret föreslog 2006 i rapporten till båtnad för samhälletTPF7FPT att SGU skulle ges i uppdrag att utreda möjliga vägar att komma till rätta med myndighetens överkapacitet på . Någon sådan utredning har inte kommit till stånd. SGU:s behov av fartyg kommer dock att öka och myndigheten uppskattar behovet till cirka . Om förslaget i kapitel 5.2 om ett nationell program för kartläggning av det landskapet genomförs kommer SGU:s behov av fartyg att öka ytterligare. Sammantaget kan det konstate- ras att som vissa myndigheter har överkapacitet på sina fartyg hyr andra myndigheter in fartyg för att tillgodose sina behov. Varje myndighet som äger ett fartyg måste ha en egen organisa- tion och administration för fartygen. Det innebär bl.a. att besätt- ningen är bunden till det egna fartyget och inte kan nyttjas på andra fartyg när det egna fartyget inte är till sjöss. Det går att bemanna fartygen med hjälp av bemanningsföretag, men åtminstone för / kommer detta vara en relativt dyr lösning. Det är svårt att upprätthålla hög fackkompetens inom ett specialiserat område när verksamheten är liten inom respektive myndighet. Det innebär även problem med att upprätthålla den beställarkompetens som krävs vid nyanskaffning av fartyg. har av dessa skäl framfört till att verket gärna ser en annan organisation än som redare för ett ersätt- ningsfartyg till Argos.