sou · GXB364 · 2009-07-17 00:00:00 — Det är en idyllisk liten skola med elever från förskolan till gymnasiet. Axel satsar på skolan. Vi träffas i ett läsrum intill skolbiblioteket. Han är den enda av de intervjuade killarna som säger sig plugga mycket. – Jag tror att killar är sämre för att vi inte orkar plugga. Vi kanske gör andra saker när tjejerna pluggar. Själv pluggar jag per dag. Jag skulle vilja bli fotbollsproffs, men om jag inte blir det så kan jag tänka mig att bli ekonom eller jurist eller någon- ting sånt. Tycker du att det är kul att plugga så mycket? – är det kul att lära sig och ibland är det tråkigt. Jag pluggar allt som är nödvändigt. Hur motiverar du dig att plugga så mycket? – Man blir glad när man får bra på proven. Jag pluggar bara och tänker inte så mycket, men jag vet ju att när jag är färdig så kan jag gå ut och köra fotboll eller göra vad jag vill. Sedan är det ju bra att ha ett bra jobb. Könsskillnader i betyg och provresultat Känns inte yrkeslivet ganska avlägset? – Nej, det känns inte så långt bort. Har du glädje av skolkunskaperna redan nu? – Jag har nytta av geografi. Och jag lär mig engelska, det är ju bra att kunna. Är det viktigt bland kompisarna att kunna mycket om geografi och engelska? – Nej det är inte så viktigt. Men det är coolt att vara bra på språk och sånt. Det är ju coolt om man ska åka till något annat land att kunna prata engelska. Axel tror att tjejernas överläge i skolan kommer leda till ett över- läge i yrkeslivet. – Jag tror att det kommer ändras så att tjejer blir vd:ar och så när de är bättre i skolan. Det är bra att det blir mer lika. deltar i flera internationella studier om skolprestationer. I detta avsnitt presenterar vi kort resultatutvecklingen för den svenska skolan. Redovisningen är särskilt inriktad på könsskillnaderna i skol- prestationer. Uppgifterna kommer från (2009a). De tre största internationella undersökningarna som deltagit i är: TIMSS (Trends in International Mathematics and Science Study) - en internationell komparativ studie som undersöker elevers kun- skaper i matematik och naturvetenskap i årskurserna 4 och 8. har deltagit vid undersökningarna 1995, 2003 och 2007. (Program for International Student ), som ini- tierats av , studerar effekterna av medlemsländernas utbildning inom det obligatoriska skolväsendet. Syftet är att under- Könsskillnader i betyg och provresultat söka i vilken grad respektive utbildningssystem bidrar till att fem- tonåringar, som snart kommer att ha avslutat den obligatoriska skolan, är rustade att möta framtiden. har deltagit vid undersökningarna 2000, 2003 och 2006. PIRLS (Progress in International Reading Literacy Study), är en av de mest omfattande undersökningarna någonsin av elevers förmåga att läsa. har deltagit i undersökningarna 2001 och 2006. Generellt om skillnaderna mellan flickors och pojkars skolprestationer i olika länder I ett stort antal länder är flickor bättre än pojkar på läsning på sitt modersmål. I matematik är dock pojkar bättre i flertalet länder, men inte i alla. I tabellen nedan framgår skillnaden mellan flickor och pojkar i läsning respektive matematik. Materialet baseras på 15- åringars provresultat inom ramen för PISA-undersökningen 2003. Könsskillnader i betyg och provresultat Skillnader mellan könen i provresultat i läsning och matematik i olika länder (poäng) Gender difference in math Gender difference in reading Källa: Guiso, m .fl. Könsskillnader i betyg och provresultat En aktuell studie visar att sterotypa uppfattningar om kön delvis kan förklara varför pojkar och flickor presterar olika bra i matematik och naturvetenskap. Forskare i psykologi vid har tillsammans med internationella kollegor studerat fördomar hos nästan 300 000 människor i 34 länder och jämfört med skolresultat från samma länder. Studien har gjorts med hjälp av så kallat implicit associationstest (IAT), ett datorbaserat test som mäter omedvetna associationer. Testresultaten från nästan 300 000 människor i olika länder visar att har en starkare association mellan kombinationen man-naturvetenskap än mellan kvinna-naturvetenskap. Studien visar också att den stereotypa uppfattningen om kön och naturvetenskap är starkt kopplad till skillnader i pojkars och flickors kunskaper i nationella prov i mate- matik och naturvetenskap i årskurs 8. (Nosek m.fl.). De svenska elevernas läsförståelse är god vid en internationell jäm- förelse, både bland årskurs 4 och bland 15-åringar. ligger både i PIRLS och i under alla år på ett värde som ligger klart över det internationella snittet. Resultatet för de yngre eleverna är bättre i den internationella jämförelsen än för de äldre eleverna. och är de länder som i har de allra högsta värdena för läsförståelse för de äldre barnen. Utvecklingen är emellertid att i båda undersökningarna har en negativ trend i resultaten, även om placering mot andra länder är stabil. Både flickor och pojkar har försämrat sina resultat något. Däremot är det i absoluta tal tydliga skillnader mellan könen till flickors för- del. resultat i naturvetenskap har försämrats . I TIMSS har gått från ett bra resultat 1995, till att ligga under medelvärdet 2007. Även i har resultat försämrats , även om fortfarande ligger över medel- värdet. De bästa länderna i naturvetenskap är , och . Könsskillnader i betyg och provresultat Statistiken för i naturvetenskap går inte att dela upp på kön men i TIMMS framstår ett mönster där pojkar tappar mer än vad flickor gör. Det har även lett till att de svenska pojkarna, som var bättre än flickorna 1995, vid undersökning har passerats av flickorna även om skillnaden är marginell. Mönstret från Naturvetenskap går igen även i matematik. I TIMMS låg en bit över medelvärdet 1995, men ligger under medel- värdet 2007. Även i har backat, men ligger fortfarande över medelvärdet. , och toppar även här statistiken. Båda pojkar och flickor har försämrat sina resultat i TIMMS och med ungefär lika mycket. I presterar pojkar något bättre än flickor, medan flickor presterar något bättre i TIMMS. I båda fallen är könsskillnaderna små. Det var först under efter krigstiden som flickor och pojkar fick samma möjligheter till utbildning. Enhetsskolan infördes på prov i och ersatte då den tidigare indelningen i läroverk, flickskolor och folkskolor. Det dröjde ända till 1972 innan grund- skolan var fullt införd i och de sista flickskolorna hade för- svunnit. Betygssystemet har ändrats efter kriget. Fram hade folkskolan och läroverken en sjugradig bok- stavsbetygsskala där stora A var högsta betyg och C var underkänd. praktiserades ett relativt betygssystem i fem steg, där det redan på förhand var bestämt hur stor andel av eleverna som skulle ha vilket betyg. Detta betygssystem avveckla- des 1994 och ersattes med det nuvarande systemet med målrela- terade betyg i tre steg för och fyra för gymnasieskolan (betyget IG ges inte i ). Ett nytt betygssystem ska införas från och med /12 (prop. 2008/09:66). Nationella prov har funnits i skolan . fanns centrala eller diagnostiska prov som stöd för betygs- sättningen. Könsskillnader i betyg och provresultat Betygsdata och data om provresultat finns läsbara i elektronisk form . Det är alltså av flera skäl svårt att ge en exakt bild över hur könsskillnader i betyg och provresultat har för- ändrats historiskt. Det så kallade UGU-materialet (Utvärdering Genom Upp- följning) förvaltas av . Materialet består av data som samlats in från ett urval av nio åldersgrupper (kohorter), från elever födda till elever födda . I materialet finns bland annat en redogörelse för betygsresultat och provresultat (). Nedan redovisas beräkningar av könsskillnaden i skolpresta- tioner i svenska, engelska och matematik, för kohorterna födda , 1953, 1967, 1972, 1977 och 1982. Insamlingen för kohorten födda omfattar cirka 4 000 individer. Insamlingen för övriga kohorter omfattar cirka 8 000–9 000 individer. Betygen och prov- resultaten för årskullarna födda respektive 1953 avser årskurs 6. Betygen och provresultaten för övriga årskullar avser årskurs 8, utom för kohorten med avgångsår 1998, där provet gavs i årskurs 9. Resultatet av beräkningarna uttrycks i diagrammet nedan som en kvoten mellan flickors och pojkars genomsnittliga betygs- och provresultat. I svenska har flickor haft bättre betyg och provresultat än pojkar i alla åldersgrupper i materialet. Diagram 5.16 Tillbakablick – kvoten mellan pojkars och flickors betyg i svenska Könsskillnader i betyg och provresultat I svenska är könsskillnaden i provresultat överlag mindre än mot- svarande skillnad i betyg. Diagram 5.17 Tillbakablick – kvoten mellan pojkars och flickors provresultat i svenska Även i engelska har flickor genomgående haft bättre betyg än pojkar. då engelska nivågrupperades var kvinnor bättre i särskild engelska (den svårare kursen) medan pojkar var bättre i allmän engelska. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.18 Tillbakablick – kvoten mellan pojkars och flickors betyg i engelska Även i engelska är betygsskillnaden mellan könen större än mot- svarande skillnad i provresultat. Diagram 5.19 Tillbakablick – kvoten mellan pojkars och flickors provresultat i engelska Könsskillnader i betyg och provresultat I matematik är könsskillnaderna i betygsresultat små. I flertalet ålders- grupper har flickor haft något bättre betyg än pojkar. Diagram 5.20 Tillbakablick – kvoten mellan pojkars och flickors betygsresultat i matematik I matematik har i flertalet åldersgrupper pojkar haft något bättre provresultat än flickor, medan flickor alltså som nämnts i flertalet grupper haft något bättre betyg. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.21 Tillbakablick – kvoten mellan pojkars och flickors provresultat i matematik Vi har alltså kunnat konstatera att flickor historiskt sett haft bättre betyg och provresultat än pojkar i svenska. Även i engelska har flickor historiskt sett varit bättre än pojkar. I matematik har flickor och pojkar varit i stora drag jämngoda. 5.2Flickors och pojkars resultat i gymnasieskolan Även i gymnasieskolan används ett målrelaterat betygssystem. Den genomsnittliga betygspoängen räknas fram genom att kurspoängen multipliceras med betygsvärdet, varefter den divideras med den sammanlagda kurspoängen. Det innebär att 20,0 är det maximala värdet som en elev kan få om denne har MVG på samtliga kurser i gymnasieskolan. Flickor har i genomsnitt bättre betyg än pojkar även i avgångs- betyg från gymnasieskolan. Den genomsnittliga könsskillnaden i genomsnittliga betygspoäng är ungefär lika stor som motsvarande skillnad i , det vill säga pojkar presterar betygsmässigt av vad flickor gör. Könsskillnaden i genomsnittliga betygspoäng har varit relativt kon- stant . Skillnaden har dock ökat något under Könsskillnader i betyg och provresultat perioden från /97 till /2007 – kvoten har ändrats från 0,93 till 0,91. Diagram 5.22 Kvoten mellan pojkars och flickors genomsnittliga betygspoäng i gymnasieskolan, över tid Gymnasieskolan är således till skillnad från inte heterogen, utan elever kan välja olika nationella program. Flickorna har igenom- snitt bättre betyg än pojkarna på samtliga program utom på Energi- programmet. Kvoten mellan pojkars och flickors genomsnittliga betygspoäng varierar i intervallet 0,86–1,03. Könsskillnader i betyg och provresultat Tabell 5.2 Genomsnittliga betygspoäng för pojkar och flickor samt kvot uttryckt i procent läsår 2007/08 från de nationella programmen i gymnasieskolan (betygspoäng, %) Kvot (%) Barn- och fritid (BF) Bygg (BP) El (EC) Energi (EN) Fordon (FP) Handels- och adm. Hantverk (HV) Industri (IP) Livsmedel (LP) Medie (MP) Naturbruk (NP) Omvårdnad (OP) Naturvetenskap (NV) Samhällsvetenskap (SP) Teknikprogrammet (TE) Könsskillnader i betyg för gymnasieskolans olika ämnen Eleverna i gymnasieskolan läser två typer av kurser. Dels kärn- ämneskurser som alla elever läser oavsett program, dels karaktärs- ämneskurser som varierar mellan programmen. De genomsnittliga könsskillnaderna i kurspoäng framgår av diagrammet nedan. Flickorna har i genomsnitt bättre betyg än pojkarna i gymnasie- skolan i alla ämnen utom i idrott och hälsa – mönstret är således detsamma som i . Könsskillnader i betyg och provresultat SOU 2009:64 Pojkars och flickors kurspoäng i gymnasieskolan, samt kvot uttryckt i procent (betygspoäng, %) Kvot (%) Idrott och hälsa A Tre av gymnasieskolans kärnämnen är engelska A, matematik A och svenska A. De genomsnittliga könsskillnaderna i betyg i dessa ämnen påminner skillnaderna i motsvarande ämnen i (se diagram 4–8). I Matematik A är kvoten mellan pojkars och flickors betyg nära 1 från /97 fram till /08. I Engelska A har pojkarna successivt närmat sig flickorna medan skillnaderna i Svenska A ökat . Könsskillnader i betyg och provresultat Kvoten mellan pojkars och flickors kurspoäng i gymnasieskolans kärnämnen Skillnader mellan könen i grundläggande behörighet Ett av målen med utbildningen i gymnasieskolan är att en elev ska upp- nå grundläggande behörighet för studier på högskolan. Med grund- läggande behörighet menas att en elev ska ha ett slutbetyg från gymn- asieskolan med lägst betyget godkänt på kurser som motsvarar av vad som krävs för ett fullständigt program. En större andel flickor än pojkar uppnår målet att lämna gymn- asieskolan med grundläggande behörighet för fortsatta studier. Könsskillnader i betyg och provresultat Diagram 5.24 Andelen pojkar respektive flickor som når grundläggande behörighet (%) Flickor har i genomsnitt bättre betyg än pojkar: flickorna har bättre meritvärdespoäng än pojkarna i , och skillnaden i kurspoäng från gymnasieskolan är lika stor. Flickorna har bättre resultat än pojkarna även på de nationella proven i svenska och engelska. I matematik uppnår flickor och pojkar samma resultat på proven. Könsskillnaderna i betyg är för riket som helhet i det närmaste konstanta oavsett elevernas socioekonomiska bakgrund. visade att de genomsnittliga betygsskill- naderna mellan flickor och pojkar varit ungefär lika stora åtminst- one . I har flickor 2008 högre betyg än pojkar i alla ämnen utom idrott och hälsa, men köns- skillnaderna är större i vissa ämnen än i andra. Skillnaden i betyg till flickornas fördel är störst i ämnena bild, hem- och konsumentkun- skap, svenska, moderna språk och religion. I ämnena teknik, mate- matik och fysik är könsskillnaderna mindre; pojkarna presterar betygs- mässigt i dessa ämnen nästan lika bra som flickorna. I stora drag har mönstret alltså varit stabilt , men det sker vissa för- ändringar: exempelvis har pojkarna knappat in på flickornas Könsskillnader i betyg och provresultat försprång i engelska medan pojkarnas försprång har utökats i idrott och hälsa. Det generella mönstret är att flickor är bättre än pojkar även när jämförelser görs separat för grupper av elever i olika intervall av betygsskalan: flickor är bättre än pojkar såväl bland elever med låga betyg som bland elever med höga betyg. Den huvudsakliga för- klaringen till medelvärdesskillnaden till flickornas fördel är alltså inte att det finns en mindre grupp pojkar med låga betyg som drar ner medelvärdet för hela gruppen pojkar. Våra nya beräkningar visar som förväntat att det mönster som påvisade 2006 är detsamma även , . Våra nya beräkningar visar dessutom att flickor var bättre än pojkar i svenska och engelska, och jämngoda eller något bättre matematik redan i åldersgrupperna födda respektive 1953, som alltså fick betyg från . Skillnaderna i betyg mellan grup- perna flickor respektive pojkar i de nämnda tre ämnena var ungefär lika stora som . Den fråga som väcks i detta kapitel är helt enkelt: Hur kan det komma sig att flickor i genomsnitt har bättre betyg än pojkar? I kapitel 7 och även i bilaga 3 görs försök att besvara denna fråga. 6 Skolans könade vardag I de föregående kapitlen har vi beskrivit hur eleverna i och gymnasieskolan mår, agerar, väljer och presterar. Det är tydligt att det finns en könsskillnad inom många områden, även om det finns en stor variation inom grupperna flickor respektive pojkar. I det här kapitlet ska vi titta på skolans vardag och hur de könade strukturerna ser ut: det är då viktigt att ha några faktorer i åtanke. Könsskillnader behöver inte alltid automatiskt betyda att det finns ett jämställd- hetsproblem. Kategoriseringar av elevgruppen efter andra variabler än kön ger i vissa avseenden lika stora eller kanske ännu större skillnader. Dessutom är de individuella variationerna inom gruppen flickor och gruppen pojkar ofta större än skillnaden mellan de båda grupperna. Brister i jämställdhet finns när skillnaderna mellan könen leder till eller beror på att flickor och pojkar har olika mycket makt och olika stort inflytande. När skillnader i makt och inflytande uppstår så påverkas flickors och pojkars möjligheter att forma sina liv och sin framtid. En annan viktig faktor att ta hänsyn till när man diskuterar skolan och jämställdhetsfrågorna är att skolan inte är någon isolerad ö i samhället. Precis som i alla andra organisationer och arbetsplatser påverkas tillvaron av könsmärkta strukturer. Även i skolan påverkas man av den genusordning som råder i samhället. Därmed har de elever som finns i skolans miljöer också med sig föreställningar om kön och jämställdhet som påverkas och skapas av andra saker än skolans miljö. Lärare och andra vuxna möter tankar och idéer som hämtar kraft från allt från familj och vänner till böcker, reklam och andra saker ungdomar möter på sin fritid. är det också viktigt att komma ihåg att de könade strukturerna inte alltid är helt lätta att upptäcka eller förstå. Det är inte entydigt så att flickor alltid missgynnas i den svenska skolan eller att det alltid är pojkar som har mest inflytande i klassrummen. Bilden är betydligt mer komplex än så och blir än mer komplex av det faktum att faktorn kön – och på olika sätt – sam- verkar med andra faktorer som till exempel samhällsklass, etnicitet och sexuell läggning. Med detta sagt kan man dock aldrig förklara bort det faktum att skolan är skyldig att aktivt arbeta med jämställdhet. Som vi har visat i kapitel 2 finns det skrivningar om jämställdhet och regler om arbete för att bryta traditionella könsmönster på flera ställen – bland annat i skollagen och i de läroplaner som gäller för grund- skolan och gymnasieskolan. Skolan kan alltså aldrig friskriva sig från ansvar och hävda att frågan är för komplicerad eller att eleverna påverkas för mycket av det samhälle som skolan omges av och är en del av. 6.1Skolan har svårt att nå jämställdhetsmålen Det råder inga tvivel om att lärare, rektorer och andra anställda i skolan är skyldiga att känna till och aktivt arbeta med jämställdhet för att uppnå de mål som finns i läroplaner och andra styr- dokument. Men nås inte dessa mål. Till exempel kan vi se att elevernas val till gymnasieskolan är mycket köns- traditionella och vi kan också konstatera att det råder stor skillnad mellan flickors och pojkars betyg. Det finns en medvetenhet bland många lärare om att skolan inte klarar de uppsatta jämställdhets- målen. När i den senaste attitydundersökningen frågade lärare om de anser att den egna skolan lyckas i jämställdhetsarbetet ansåg många att man inte gjorde det. Av männen ansåg att skolan lyckades arbeta jämställt, medan av kvinnorna instämde i detta påstående (2007). Skolinspektionen har även visat att nio av tio skolor har brister i sina likabehandlingsplaner. Där ingår visserligen fler frågor än jämställdhet, men det är ändå ett tecken på att arbetet kring värdegrundsfrågorna inte alltid fungerar. Vad är det då som gör att den svenska skolan inte klarar av att uppfylla dessa mål trots att skolan har haft som uppdrag att arbeta med jämställdhet och trots många olika satsningar under ? En ständigt återkommande faktor handlar om bristen på insikt kring det egna förhållningssättet. Jag behandlar redan alla barn likadant eller jag behandlar alla barn som individer och tänker därför inte på vilket kön de har är två vanliga påståenden vi har mött bland lärare. Det är bra att skolan arbetar individinriktat, men risken finns att man ibland blir blind inför de strukturer som också finns i skolans värld. Vår bedömning är också att alltför många skolledningar och lärare fortfarande ser frågan om jämställdhet inte obligatoriskt utan snarare som ett komplement till den vanliga undervisningen. Avhandlingen vägen mot en jämställd gymnasieskola, beskriver flera intervjuade genuspedagoger närmast uppgivet hur de gång på gång möter motstånd från skolledning och på kommunnivå när de försöker bedriva ett systematiskt jämställdhetsarbete. De förväntas arbeta heltid med vanliga läraruppgifter som de också ska ansvara för genuspedagoguppdraget vid sidan om. Det är tydligt att det på många håll saknas förståelse för att jämställdhets- arbetet tar tid och att det inte är något som man bara kan arbeta planlöst med lite då och då (2009). Vi anser också att det fortfarande saknas tillräcklig kunskap ute på skolorna om hur man rent praktiskt arbetar med jämställdhet. Hos många av de pedagoger vi har mött finns det ett brinnande intresse, men man upplever att det är svårt att omsätta de kun- skaper man har kring kön och genus till konkreta åtgärder i klass- rum eller på skolgården. Viljan finns men kunskapen saknas. Frågan Hur gör man då? kommer dock inte bara från redan verk- samma lärare utan också från studenter på lärarutbildningarna, som upplever att de inte får tillräckliga verktyg för att kunna bedriva praktiskt jämställdhetsarbete när de är klara med sin utbildning. Det ska också sägas att trögheten med jämställdhetsarbete inte bara beror på okunskap och prioriteringar av andra ämnen, det finns också exempel på öppet motstånd. Under projektet i Västa hörde föräldrar av sig och bad personalen avsluta projektet (2001). Många genuspedagoger kan också vittna om öppet motstånd – både från skolledningen och från kollegor (2009). Hur ser då vardagen ut i svenska skolor ur ett jämställdhets- perspektiv? För det första ska det sägas att ojämställda strukturer är svåra att se och upptäcka på en gång. Det går inte att gå in i ett klassrum eller på en skolgård och direkt peka ut en rad ojämställda förhållanden. Trivseln kan vara hög vid en första anblick, men det är ändå viktigt att förstå att genusstrukturen är djupt inbäddad i skolans vardag. Flickor och pojkar – två olika grupper Det blir tydligt när man granskar skolan att många lärare betraktar flickor och pojkar som vitt skilda grupper. Grupper där medlem- marna automatiskt tilldelas stereotypa egenskaper och kunskaper beroende på vilket kön de har. Så här säger två lärare om sina elever: (2008): Killarna har svårare att ta ansvar och de pratar för mycket. Tjejerna är mognare och fattar bättre. Tjejer är generellt sett lugnare och mer mogna i tankarna, de är mer skötsamma och gör sina uppgifter. Killarna är mer bråkiga. De två lärarna sammanfattar ganska bra hur flickor och pojkar verkar betraktas ute i den svenska skolvardagen: Flickorna behand- las som om det vore mer naturligt för dem att vara hjälpsamma, lyhörda inför regler och dessutom flitigare i skolan. Pojkarna där- emot betraktas som bråkigare, omogna och mer ointresserade av skolan. De här synsätten är problematiska på flera sätt. Många lärare behandlar, bemöter och bedömer sina elever på olika sätt – till stor del beroende på vilket kön de har. Detta står i skarp kontrast mot formuleringarna i läroplanen om lärares ansvar för att arbeta med jämställdhet. Dessutom glöms alla de elever som inte ryms inom de förväntade flick- eller pojkrollerna bort. Tysta pojkar eller hög- ljudda flickor blir inte synliga och får knappast den hjälp de behöver i ett klassrum där läraren behandlar eleverna utifrån principen att en viss könstillhörighet automatiskt medför vissa egenskaper. Det blir helt enkelt svårt att agera utanför de traditionella könsrollerna eftersom många lärare så tydligt signalerar sina egna uppfattningar om hur flickor och pojkar bör vara. Uppfattningen om hur flickor och pojkar är leder till att lärarna behandlar grupperna olika.