sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — I avsnittet redovisas först de ekonomiska konsekvenserna för staten av de ekonomiskt mer omfattande förslagen. Därefter redo- visas resonemang kring de ekonomiska konsekvenserna för staten för de delar som har mindre ekonomisk omfattning. Sammanlagda ekonomiska konsekvenser för staten De samlade ekonomiska konsekvenserna för staten utifrån de antaganden som redovisats i avsnittet visas i tabellen nedan. Statens samlade kostnader för mitt förslag, med angivna antaganden, kommer alltså att öka med för en flyktingkohort av 15 000 nyanlända. Vid fler mottagna ökar följdriktigt kostnaderna, beroende på de mottagnas ålder, utbildningsbakgrund osv. Tabell 3.4 Beräknade ekonomiska konsekvenser för staten () Kostnad specialdestinerat statsbidrag kommuner Kostnaderna för introduktions-, bostads- och barnersättningen uppgår sammanlagt till . Som nämndes ovan så skulle den sammanlagda bostadsersättningen minska med unge- fär , eller under treårs- perioden om av hushållen antas ha ett boende utan godkänt hyreskontrakt och ingen bostadsersättning utgår till dessa SOU 2008:58 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Avskaffandet av grund- och schablonersättningen kost- nadsminskningar för staten på sammanlagt . Åren 2007–2009 utgår dessutom ett stimulansbidrag på till kommuner för nyanlända som inom en tolvmånaders- period har haft arbetspraktik eller arbete genom anställning på minst halvtid, eller som har uppnått minst betyget Godkänt i svenskundervisning för invandrare (sfi). I beräkningarna ovan antas att av de nyanlända skulle klara antingen arbetskriteriet eller sfi-kriteriet, vilket ger en kostnadsminskning på för kohorten i denna del.TPF11FPT Ersätt- ningen till kommunerna för sfi-undervisning uppgår till och statens ersättning till lotsföretag har beräknats till . Det föreslagna specialdestinerade statsbidraget till kommunerna för verksamhet under introduktionen och särskilda merkostnader för nyanlända uppgår till . Kostnadsökningen innehåller en ambitionshöjning inom Arbetsförmedlingens område på . Denna kostnadsökning innehåller inga försörjningskostnader, eftersom dessa kostnader antas vara av samma storlek som intro- duktionsersättningen som också ska betalas ut av staten. Nedan under rubriken finns ett längre resonemang kring detta belopp. Mitt förslag innebär dessutom sannolikt minskade kostnader för bostadsbidrag eftersom nyanlända med mitt förslag inte har möj- lighet att få bostadsbidragTPF12FPT, vilket med nuvarande ordning kan utbetalas till nyanlända . Denna besparing beräknas uppgå till för kohorten (se nedan under . Jag föreslår att nyanlända i samband med bosättning i en kom- mun ska erbjudas hälsoundersökning. Primärvården ska kalla den nyanlände. Detta bör rimligtvis få till följd att fler hälsoundersök- ningar kommer att utföras. Landstingen får i statlig ersättning per utförd hälsoundersökning för nyanlända. genomgick av de nyanlända en hälso- undersökning kort efter bosättning i en kommun. hade av de nyanlända fått hälsoundersökning . Om alla nyanlända, som inte genomgått hälso- PT 0,25*9 750*20 000=48,. PT Föräldrar samt ungdomar 18–har i vanliga fall möjlighet att ansöka om Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser undersökning, skulle acceptera erbjudandet om hälsoundersökning skulle den statliga ersättningen till landstingen öka med . Denna beräkning utgår från en antagen kohort om 15 000 och den omfattning på genomförda hälsoundersökningar som var fallet . Motsvarande statlig ersättning med nuvarande låga andel genomförda hälsoundersökningar skulle för kohorten varit . Ekonomiska konsekvenser av förslaget att utöka tiden för anhöriga till nyanlända utlänningar att ansöka om uppehållstillstånd Mitt förslag om att utöka tiden från två till för anhöriga till nyanlända utlänningar att kunna ansöka om uppehållstillstånd, innebär att antalet anhöriga som har rätt att ansöka om introduk- tionsverksamhet ökar. Det är av dem som är registrerade i centrala utlänningsdatabas som hade ansökt om uppehållstillstånd efter den lagstadgade två- årstiden. Detta skulle möjligen kunna vara en indikator på att antalet anhöriga till nyanlända utlänningar skulle öka med med mitt förslag, även om detta sannolikt kan förändras . Om andelen anhöriga för en kohort nyanlända endast utgör som andelen av de anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd efter den lagstadgade tvåårstiden är så skulle det totala antalet berättigade till introduktion, och därmed kostnaderna, öka med ungefär två procent.TPF13FPT Detta ska jämföras med om tiden för anhöriga att ansöka skulle vara oföränd- rad, vilket skulle innebära en merkostnad på motsvarande 26 miljo- ner kronor för den antagna kohorten. Om andelen anhöriga däremot är så skulle antalet och kostnaderna öka med fyra procentTPF14FPT. 13TP PT 0,1*0,2=0,02 14TP PT 0,1*0,4=0,04 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Ekonomiska konsekvenser för huvudman (/Arbetsförmedlingen) En grov uppskattning av merkostnaderna för huvudmannen för upprättandet och förvaltningen av en frittval-marknad för lotsar är kostnaderna för tre heltidstjänster, vilket skulle innebära kostnader motsvarande maximalt 2 miljoner kronor.TPF15FPT Huvudmannens uppdrag att granska och godkänna upprättade utvecklingsplaner kommer sannolikt i vissa fall att kräva en väldigt liten insats från huvudmannen, medan vissa utvecklingsplaner kommer att ta mer tid i anspråk. I denna beräkning antas tids- åtgången per utvecklingsplan, vilket motsvarar en sammanlagd arbetsinsats på ungefär nio heltidstjänster. Kostnaden för en kohort uppgår därmed till knappt 6 miljoner kronorTPF16FPT. Ett system för insamling av statistik på individnivå för utvärde- ring av nyanländas etablering () utreds . Detta är ett system som föreslås i annan ordning, men som kommer att kunna användas även i detta syfte. Inga merkostnader för denna del har därför beräknats. kommer att vara huvudman innebär detta överlämnandekostnader från till då den nyanlände övergår från asylprocessen till deltagande i introduktion. Mitt förslag är att ska vara ansvarig för att ta fram underlag för bosättning av nyanlända utlänningar. ska även ansvara för att anvisa nyanlända plats i en kommun om så behövs. Ansvaret gäller från den dag som uppe- hållstillstånd beviljats för dem som anmäler sitt behov till verket. Min bedömning är att detta inte kommer innebära några merkost- nader för verket eftersom kommunplatserna redan är beslutade och det därmed endast är en registrering som krävs i befintliga system. Genom den föreslagna lagen om kommunernas ansvar för bosättning av vissa nyanlända utlänningar (bosättningslagen) tror jag att förhandlingarna med kommunerna kan genomföras 15TP PT Beräknat på (inkl. sociala avgifter) per helårsarbetskraft. 16TP PT Beräknat på 9 750 nyanlända (18–) och per utvecklingsplan. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser snabbare, även om den största delen av denna besparing avser länsstyrelsernas arbete (se nedan). var 24 500 nyanlända inskrivna på Arbetsförmedlingen. Av dessa var 13 500 i program medan 11 000 placerats i kategori 14 (dvs. ej i program). var 43 000 nyanlända inte inskrivna på Arbetsförmedlingen. Hur många av dessa som är i behov av stöd insatser från Arbetsförmedlingen vet inte myndig- heten. Mina förslag innebär sannolikt en ambitionshöjning inom Arbetsförmedlingens område. Om av de nyanlända i den antagna kohorten skulle få tillgång till arbetsmarknadspolitiska program skulle program- och förvaltningskostnaderna enligt Arbetsförmedlingen uppgå till . Detta belopp innehåller inga kostnader för aktivitetsstöd, eftersom dessa kostnader antas vara av ungefär samma storlek som intro- duktionsersättningen som också ska betalas ut av staten. Eftersom erbjuder program till nyanlända så är inte hela denna kostnad en ambitionshöjning. En uppskattning är att ungefär hälften av detta belopp, , skulle utgöras av kostnader för ökade insatser för nyanlända och hälften utgör kostnader för insatser som Arbetsförmedlingen gör för målgruppen. Jag har inte kunnat göra en uppskattning av hur mycket av denna ambitionshöjning som skulle kunna finansieras genom omprioriteringar inom Arbetsförmedlingens ordinarie verksam- hetsanslag och hur mycket resurser som skulle behöva tillföras verksamheten. Nuvarande kostnader för aktivitetsstöd skulle dessutom minska eftersom de nyanländas ersättning är betald i kostnaderna för introduktions-, bostads- och barnersättning ovan. ska, med utgångspunkt från bedömning av behov, överlägga med kommunerna om mottagande samt inge underlag om detta till . Enligt mitt förslag ska ansvar för samordning i allt väsentligt kvarstå. Skillnaden är att övertar Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser ansvar för avtalstecknande om bosättning med kommunerna inom länet. Det är alltså som tillsammans med kommu- nerna inom länet ska avtala om antalet nyanlända som ska tas emot för bosättning inom respektive kommun (kommuntal). Avtalen ska meddelas . Om inte samtliga kommuner inom länet ingår avtal om antalet nyanlända som kan tas emot för bosätt- ning inom respektive kommun ska ha sista ordet och fastställa slutligt kommuntal. Jag bedömer att länsstyrelsernas upp- drag med mitt förslag kan genomföras snabbare , vilket kan innebära vissa besparingar i denna del. Mitt förslag att ska svara för tillsyn av lotsarna (se 4 kap. 1–3 §§ introduktionslagen) innebär att ska granska att lotsen uppfyller de krav som framgår av lagar, förordningar och föreskrifter. Tillsynen ska även omfatta den målbestämmelse som finns i den föreslagna introduktionslagens 1 kap. 1 §. Det innebär att ska tillse att lotsen verkligen arbetar för att uppnå de i bestämmelsen uppställda målen. För att främja en enhetlig tillämpning av länsstyrelsernas tillsynsuppdrag enligt den före- slagna lagen är det lämpligt om regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreskriver närmare om hur tillsynen ska ske. Av samma skäl bör ansvarig myndighet för introduktionen sammankalla de regionala tillsynsmyndigheterna för att diskutera tillsynsuppdraget. Uppdraget kan antas kräva sammanlagt två heltidstjänster som skulle arbeta för alla länsstyrelser. Kostnaden skulle därmed uppgå till 1,3 miljoner kronor.TPF17FPT ska enligt mitt förslag främja samverkan mellan lotsar, , Arbetsförmedlingen, kommuner, andra samhällsorgan och enskilda aktörer som arbetar med introduktion av nyanlända. Härigenom ska myndigheten förbättra förutsätt- ningarna för en god kvalitet i introduktionen av nyanlända. Den regionala dialogen med utgångspunkt i arbete, utbildning och boende som finns i länen ska således fortsätta att utvecklas inom ramen för regionala överenskommelser (RÖK). Eftersom har detta ansvar bedömer jag att inga merkostnader uppkommer till följd av mitt förslag i denna del. För att kunna genomföra sitt tillsynsuppdrag ska ha rätt att inspektera lotsars verksamhet och få inhämta de upp- lysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Lotsar är också skyldiga att lämna läns- 17TP PT Beräknat på (inkl. sociala avgifter) per helårsarbetskraft. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser styrelsen den hjälp som behövs vid inspektionen. Det är svårt att bedöma tidsåtgången för att inspektera lotsars verksamhet, men det system för insamling av statistik på individnivå för utvärdering av nyanländas etablering (), som utreds , skulle helt klart underlätta detta tillsynsuppdrag. Min uppskattning är att denna tillsyn skulle med motsvarande två heltidstjänster för hela landet. ska enligt mitt förslag ansvara för fördelning av statliga anslag att fördela till organisationer som verkar i en eller flera kommuner med integrationsrelaterade frågor. Dessa projekt- medel bör uppgå till i genomsnitt per län. Fördelningen av projektmedlen mellan länen bör följa antalet nyan- lända som bor i respektive län. Den totala kostnaden för staten för dessa projektmedel uppgår därmed till . Statens kostnader för bostadsbidrag kan antas minska till följd av förslaget som innebär att nyanlända som får bostadsersättning inte ska kunna få bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. En relativt försiktig analys visar att kostnaderna för bostadsbidrag skulle kunna minska med motsvarande för den antagna kohorten.TPF18FPT Mitt förslag innebär att bör få särskilda resurser som ska användas till åtgärder för nyanlända under intro- duktionen. Orsaken är att målgruppen i stor utsträckning saknat tillgång till rehabiliteringsutredningar och samordnande insatser eftersom de inte har tillhört en av kassan prioriterad grupp. Förhoppningsvis innebär det ansvar för nyan- ländas etablering som införts i instruktion att nyanlända kommer att prioriteras på ett bättre sätt i kassans framtida verksamhet. Detta är en fråga för regeringen att följa upp. Jag har inte kunnat göra någon uppskattning av hur mycket av resursbehov för detta ändamål som skulle kunna finansieras genom omprioriteringar inom kassans ordinarie verksamhetsanslag och hur mycket tillskott som skulle behöva till- föras verksamheten. 18TP PT Denna beräkning bygger på att av ensamhushållen respektive hushåll utan barn utgörs av personer mellan samt att genomsnittligt bostadsbidrag uppgår till av högsta bidragskostnad för respektive hushållstyp om dessa inte har någon beskattningsbar inkomst. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser Jag föreslår att regeringen bör inrätta ett 020-nummer som stöd för samhällsinformation till personer med annat modersmål än svenska. En bemanning för att klara information på de fem största språken antas kräva totalt 25 helårsarbetskrafter. Utöver detta krävs admini- strativa system och informationshanteringssystem osv. Den totala kostnaden för detta förslag antas därför uppgå till . Utvecklings- och uppstartskostnaderna skulle kunna antas vara högst . I ett övergångsskede kan det av olika orsaker vara svårt att få fram tillräcklig kapacitet bland lotsarna för att möta efterfrågan på lotsarnas tjänster. Staten måste därför i ett övergångsskede betala ersättning dels till lotsar och dels till kommunerna för deras arbete. Kommunernas merkostnader för att i ett övergångsskede fortsätta med introduktionsverksamhet måste kompenseras. Hur stora kapa- citetsbrister som kan uppstå vid reformens första tid efter införandet är mycket svårt att bedöma. En tänkbar kompensation till kommunerna torde vara motsvarande ersättning som till lotsarna. Merkostnaden för staten skulle i ett sådant alternativ vara noll jämfört med om tillräcklig kapacitet bland lotsarna finns. Kommunerna torde också få sina kostnader täckta, eftersom kapa- citeten i stor utsträckning redan finns. Förändrade kostnader för administration Det är mycket svårt att bedöma hur mitt förslag påverkar de sammanlagda kostnaderna för administration utan att göra processbeskrivningar och utan att känna till hur nuvarande verk- samhet utförs i detalj. Min utgångspunkt i denna fråga är trots detta klar. har alla inblandade aktörer administrations- kostnader och behov av samordning med andra aktörer. Alla aktörer, inklusive kommunerna, har olika system och dessa system har byggts upp utifrån den egna verksamhetens uppgifter. De olika aktörerna har därmed kostnader för administration vid hanteringen av insatser och betalningar under introduktionen för nyanlända. Motsvarande resurser skulle sannolikt vara mer än Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser tillräckliga för att administrera mitt förslag och för att skapa ett sammanhållet system för enkel informationsdelning mellan olika aktörer med bra möjligheter för styrning och uppföljning av introduktionsverksamheten. Nuvarande schablonersättningar ska administreras och utbetalas till kommunerna och därefter ska kommunerna hantera utbetal- ningar av introduktionsersättning och ekonomiskt bistånd till de nyanlända. I denna del ser jag en klar besparingspotential. Hanter- ingen av ersättningen till de nyanlända och utbetalningen bör kunna förenklas genom schabloniserade ersättningar. är ofta ersättningen till den enskilde behovsprövad. I mitt förslag kommer utbetalningsplaner ofta kunna göras för hela introduktionstiden och avvikelser från denna görs vid anmälan från lots eller den nyanlände. Detta betyder att arbetskostnaden för utbetalning och bedömning av ersättningsnivåer sjunker. Jag har dock inte haft möjlighet att göra någon uppskattning av storleken på denna besparing. 3.3.7Sammanlagda ekonomiska konsekvenser för staten och kommunerna Kommunernas ekonomiska nettoförändring antas vara för den beräknade kohorten. Denna förändring beror framför allt på att kommunerna slipper försörjningsansvaret för nyanlända och att detta innebär en positiv effekt på kommu- nernas ekonomi eftersom schablonersättningen inte har haft full kostnadstäckning. Kostnaden för staten ökar med . Förslaget skulle i praktiken innebära en över- föring av ansvar och resurser från kommunerna till staten vilket påverkar kommunernas ekonomi positivt genom att ersättningen till kommunsektorn för flyktingmottagandet inte motsvarat de bidrag som kommunerna får. Följdriktigt så är den verkliga ambitionshöjningen för introduktionsverksamheten drygt 880 miljoner kronorTPF19FPT eftersom 420 miljoner av statens kostnadsökning är en överföring mellan staten och kommunerna, som i genomsnitt har haft kostnader som understigit den statliga ersättningen för flyktingmottagande. Dessutom har flera försiktiga antaganden 19TP PT Ingen hänsyn har tagits till att kostnaderna för bostadsersättningen sannolikt kommer bli lägre pga. att vissa nyanlända väljer att inte ha eget boende. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser gjorts för att inte riskera att underskatta kostnaderna, t.ex. för bostadsersättning. En sammanlagd kostnadsökning på kan motiveras med framför allt: En ökad takt på arbetsmarknadsinträdet skulle innebära ökade skatteintäkter för kommunsektornTPF20FPT. skulle det motsvara 300TPF21FPT om förvärvsfrekven- sen ökar med jämfört med . Kommunernas kostnader för försörjningsstöd skulle minska. En ökad takt på arbetsmarknadsinträdet skulle innebära ökade skatteintäkter även för staten.TPF22FPT skulle det motsvara om förvärvsfrekvensen ökar med jämfört med . En ökad förvärvsfrekvens och högre produktivitet bland utrikes födda är viktiga parametrar för fortsatt god tillväxt.TPF23FPT LU08 (SOU 2008:14) visar på den omedelbara och positiva utveckling för samhällsekonomin som en förbättrad integration leder till. En successiv halvering av skillnaderna i sysselsättning och lön (produktivitet) mellan utomnordiskt invandrade och svensk- födda innebär en omfattande ökning av förädlingsvärdet i industrin, vilket i sin tur har positiva effekter på sam- hällsekonomin i stortTPF24FPT. 20TP PT Kommuner och landsting. 21TP PT Beloppet är beräknat på en kohort av 9 750 personer som i ökad omfattning kommer i arbete med en genomsnittlig beskattningsbar månadsinkomst på i genomsnitt . Som statlig skattesats antas endast den allmänna löneavgiften på (2008), eftersom övriga delar av arbetsgivaravgifterna är kopplade till olika förmåner som motsvarar kostnader för staten. PT Kommuner och landsting. PT Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? (SOU 2008:14). PT I detta scenario antas att ett antal sysselsatta personer i näringslivet genomgår eftergymnasial utbildning i stället för att arbeta, varefter de återgår till att vara sysselsatta i näringslivet. 4 Bakgrund – dagens introduktion I följande kapitel ges en översikt av hur ansvaret för nyanländas introduktion är fördelat mellan de offentliga aktörerna med flera samt för formulerade mål och det praktiska arbetet. Staten har det övergripande ansvaret Ansvaret för introduktionen av nyanlända delas mellan stat och kommun. Staten har det övergripande ekonomiska ansvaret, medan kommunerna utformar och genomför introduktions- programmen. Enligt förordning (1986:856) om de statliga myndig- heternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken har alla statliga myndigheter ett ansvar för att anpassa sin verksamhet också efter nyanländas behov. För att skapa förutsättningar för samver- kan och utveckling inom området träffades en överens- kommelse på central nivå mellan , Arbetsmark- nadsverket, , , Myndigheten för skolut- veckling samt Kommuner och Landsting. Överenskom- melsen förnyades senast men har sedermera ersatts av en arbetsgrupp på central nivå under ledning av Arbetsförmed- lingen. Överenskommelser har också träffats på lokal och regional nivå i enlighet med inriktningen i det centrala avtalet. I samband med att lades ner tog över det övergripande ansvaret för beredskap och kapacitet i landet att ta emot nyanlända flyktingar m.fl. samt att, vid behov, medverka vid deras bosättning. Länsstyrelserna har ansvaret för förhandlingsarbetet med kommunerna om antalet ny- anlända som kan tas emot för bosättning i en kommun men det är som tecknar överenskommelse med kommunen. Det finns ingen plikt för en kommun att erbjuda plats för bosättning Bakgrund - dagens introduktion och överenskommelserna är att betrakta som en mycket stark vilje- inriktning. Staten ersätter kommunerna för mottagandet av nyanlända i enlighet med förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. (ersättningsförordningen). Den kommun som tar emot en nyanländ har ansvar för att den nyanlände erbjuds och genomgår introduktion i enlighet med upprättad introduk- tionsplan. Kommunen beviljar introduktionsersättning i enlighet med lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Kommunerna har ansvaret för samordning av introduktionen En nyanländ har rätt att bosätta sig i en kommun utan att vänta in beslut. Kommunen tar då över ansvaret från . Nyanlända som inte själv har ordnat med bostad kallas till bosättningssamtal hos vilket bildar underlag för verkets kommande beslut om kommunplacering. Den nyanlände har själv möjlighet att komma med önskemål om bostadsort men det är som fattar beslut om kommunplacering och där kommunavtalen är en annan del av underlaget. Många kommuner tar emot nyanlända utan att ha någon överenskommelse med eller utanför den överenskommelse som finns, men kan bara föreslå placering i kommuner inom ramen för fattade överenskommelser. Kvotflyktingar har sin bostadsort klar före inresa till och familjesammansättning, språk, ålder, utbildning, hälsotillstånd, arbets- livserfarenhet och liknande har stor betydelse för Migrations- verkets val av kommun. I samband med att fattar beslut om bosätt- ningsort, skickar verket över relevant information om den nyan- lände till den aktuella kommunen. Varje kommun bestämmer själv hur de vill organisera mottagandet men vanligtvis kallas den nyan- lände till ett möte där man går igenom villkor och förutsättningar för introduktionen samt den nyanländes sociala situation, bostads- situation och hälsa. Den nyanlände erbjuds ibland en hälso- undersökningTPF1FPT. En anmälan till inskrivning och nivåtest inför sfi- studier görs och testet, som kan vara utformat som en kartläggning, 1TP PT , 2007, visar att få asylsökande och nyanlända genomgår en hälsoundersökning. Bakgrund - dagens introduktion utförs av kommunen eller den utbildningsarrangör som har fått i uppdrag av kommunen att genomföra sfi-undervisningen. Sfi- studierna ska påbörjas senast från anmälan. Det kan ta innan studierna kan påbörjas och detta gäller särskilt i kommuner som på grund av ett stort inflöde av nyanlända har svårt att hantera mottagandet. En bedömning görs också om den nyanlände står till arbetsmarknadens förfogande. Kommunen samordnar och ansvarar i enlighet med ersättnings- förordningen för att personen får det stöd som behövs för att insatser under introduktionen ska bli framgångsrika. Samordningen består t.ex. av insatser från Arbetsförmedlingen, näringsliv, utbild- ningsanordnare, landsting och frivilligorganisationer.