sou · GXB328 · 2009-03-30 00:00:00 — En person utan studiemedel som är registrerad som studerande men som inte bedriver aktiva studier har begränsade skäl att själv anmäla att studier inte längre bedrivs. Förändringar av uppgiftsskyldigheten? CSN har bara möjlighet att samla in uppgifter som är av betydelse för administrationen av studiemedel. Vilka uppgifter CSN kan hämta in från utbildningsanordnarna regleras i studie- stödsförordningen.15 Personuppgiftslagen (PUL) hindrar insamling av information som inte har ett studiestödsändamål.16 Om skolor och högskolor skulle beläggas med uppgiftsskyldig- het även i förhållande till andra förmånssystem, t.ex. sjuk- och föräldrapenning, skulle alltså denna uppgiftsskyldighet sannolikt behöva riktas gentemot den myndighet som handlägger förmånen, t.ex. . Avslutande diskussion om kontrollinsatser Frågan om en vidgad personkrets för rätt till olika förmåner, t.ex. vilande SGI och sjukpenning vid partiell sjukdom, bör vägas mot möjligheterna att kontrollera faktauppgifter. En utvidgning av personkretsen till att gälla studerande i stället för studiemedels- tagare, påverkar behovet av kontroller. Bristande kontrollmöjlig- heter kan innebära att drivkrafterna minskar för de studerande att själva anmäla förändringar i sina studier. En vidgad personkrets innebär att fler omfattas av den förmån som berörs, vilket leder till ökade kostnader. Om fler personer har SGI-skyddad tid skulle fler personer som blir sjuka eller får barn även få rätt till sjukpenning respektive föräldrapenning. Ett sätt att undvika sämre kontrollmöjligheter vore att införa en uppgiftsskyldighet för högskolor och andra utbildningsanordnare till den myndighet som handlägger ersättningen. En sådan utökad uppgiftsskyldighet skulle öka administrationen både hos utbild- 156 kap. 10 § studiestödsförordningen (2000:655). 16Regeringen har i propositionen Behandling av personuppgifter inom studiestödsområdet 2008/09:96) föreslagit att en studiestödsdatalag ska införas. I lagen föreslås regleras bl.a. för vilka ändamål CSN får behandla personuppgifter i sin studiestödsverksamhet. ningsanordnarna och hos den myndighet som handlägger för- månen. Ett alternativ till detta är att de studerande själva åläggs att för t.ex. styrka att de har studerat. 6.4.5Kommitténs överväganden och förslag Kommitténs förslag: Studiemedel ska fortsatt kunna lämnas vid egen sjukdom. Studiemedel ska kunna lämnas såväl vid hel som vid halv studieoförmåga. Avskrivning av lånedelen ska även fort- satt göras fr.o.m. den 31:a sjukdagen. Studiemedel ska inte kunna lämnas som sjukpenning. Försäkrings- kassan ska vara skyldig att lämna uppgift om sjukpenning till CSN och ÖKS Kommitténs bedömning: Studiemedel under sjukdom bör lämnas i högst . Denna förändring bör dock införas först när ansvaret för rehabiliterande insatser för studerande har utretts och fastställts. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att tillsätta en parlamentarisk utredning, som ska få i uppdrag att se över socialförsäkringssystemet. Utredningen bör enligt kommitténs uppfattning även få i uppdrag att föreslå åtgärder som syftar till att förkorta sjukdomstiden för stude- rande och finansiering för dessa. Det bör bli möjligt att studera på halvtid med studiemedel och att vid halv sjukskrivning erhålla sjukpenning. För att förhindra missbruk av systemet bör kontrollerna av dem som är sjukskrivna stärkas. Studerande som har studerat utan studiemedel under sam- manlagt högst bör kunna omfattas av SGI-skydd, om det kan visas att de har bedrivit aktiva studier på minst halvtid på en utbildning som ger rätt till studiemedel. Regeringen bör ge CSN i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att kontrollera i vilken omfattning de som har studiemedel under sjukdom, vid tillfällig vård av barn eller närstående, studerar. Kommitténs bedömning är att det nuvarande sjukförsäkrings- skyddet för studerande, med både möjligheter till sjukpenning och att behålla studiemedlen under sjukdomen, relativt väl uppfyller kraven på ett sjukförsäkringsskydd. Systemet har dock vissa brister, t.ex. att det inte går att kombinera studier och partiell sjukskrivning och att SGI-skyddet är alltför starkt kopplat till mottagandet av studiemedel. Det kan även ifrågasättas om nuvaran- de modell med ett skydd för dem som har rätt att få en SGI fastställd, och ett annat skydd för dem som saknar en sådan SGI, är ändamålsenlig. Kommittén anser att det kan finnas skäl att den som har haft arbetsinkomster ska ha ett försäkringsskydd i förhållande till detta, men det kan diskuteras hur länge ett sådant försäkrings- skydd ska gälla och vilka effekter det har. En beräkning av SGI utifrån historiska inkomster utreds parallellt med kommitténs arbete. Kommittén ser flera möjliga förbättringar och förenklingar vid en övergång till beräkning av SGI utifrån historiska inkomster. T.ex. kunde sjukförsäkrings- skyddet bli mer lika för alla studerande. Kommittén berör denna fråga översiktligt senare i detta kapitel. Kommitténs förslag och bedömningar avser dock huvudsakligen förändringar inom ramen för det nuvarande systemet för ersättning vid sjukdom. Studiemedel ska även kunna lämnas under sjukdom Kommittén konstaterar att huvudprincipen för studiemedelssyste- met bör vara att studiemedel ska täcka den studerandes levnadskostnader . Studiemedel ska normalt inte ges till personer som inte studerar. Vissa undantag måste emellertid kunna göras. Perioder med sjukdom eller vid vård av barn eller närstående är sådana undantag. Kommitténs förslag är att den nu- varande rätten att behålla studiemedlen i dessa situationer, ska kvarstå. Relativt många studerande saknar rätt till sjukpenning på grund av att de aldrig har arbetat i sådan omfattning att de kan få en SGI fastställd. Detta motiverar att studiemedel även fortsatt ska kunna lämnas under sjukdom. Sjukförsäkringsskyddet inom studiemedelssystemet är även avsett att träda in för dem som skulle kunna ha rätt till sjuk- penning, men som inte avbryter eller avslutar sina studier när de Utan ett försäkringsskydd inom studiemedelssystemet ser kommittén stora problem för de studerande som blir sjuka, men även att många inte skulle våga påbörja studier på grund av de risker detta skulle medföra. Med ett försäkringsskydd vid sjukdom, vård av barn och vård av närstående inom studiemedelssystemet ges enligt kommitténs bedömning ett tillräckligt grundskydd för samt- liga studerande. En vilande SGI kan endast användas om studierna avbryts helt. Det är inte möjligt att kombinera partiell sjukskrivning med sjuk- penning och deltidsstudier som finansieras med studiemedel. Mot- svarande hinder finns även mot att lämna studiemedel under sjukdom parallellt med studiemedel för studier. Det har länge ansetts önskvärt att det ska vara möjligt att kombinera partiell sjukskrivning med studier på deltid.17 Den främsta vinsten med en sådan möjlighet vore att helt sjukskrivna kunde börja studera i den omfattning de har möjlighet till. De som studerar på heltid hade inte heller varit tvungna att avbryta sina studier helt för att få rätt till sjukpenning eller studiemedelsfinan- siering motsvarande heltid. En ordning där det är möjligt att kombinera partiell sjukskrivning med studier med studiemedel hade inneburit större flexibilitet för den enskilde och goda möjlig- heter att minska sjukskrivningarna. Det nuvarande regelverket riskerar att leda till att en person som skulle kunna bedriva deltidsstudier av ekonomiska skäl avbryter studierna helt, eller till att personen trots sjukdom försöker studera vidare på heltid, men misslyckas i sina studier. En person som trots studieoförmåga fortsätter studera drar på sig skulder utan att nå några studieresultat och riskerar dessutom att inte kunna beviljas fortsatta studiemedel. Det är enligt kommitténs bedömning varken önskvärt att personer som skulle kunna studera på deltid avbryter studierna helt till förmån för sjukpenning eller att personer som är sjuka fortsätter att studera och misslyckas i sina studier. På samma sätt finns det risk för att en person som är helt sjukskriven och har sjukpenning inte vågar prova på studier eftersom han eller hon då måste börja studera på heltid för att klara sin försörjning. Tröskeln att direkt påbörja heltidsstudier kan vara för stor. 17 Se t.ex. prop. 2004/05:108. Kommitténs anser att det bör blir möjligt att studera med studiemedel på deltid parallellt med att vara partiellt sjukskriven med sjukpenning. Likaså anser kommittén att det bör bli möjligt att ha studiemedel för aktiva studier på deltid och studiemedel under sjukdom på deltid. Genom att göra det möjligt att kom- binera partiell sjukskrivning med studier ges sjuka ökade förutsätt- ningar att vara aktiva, vilket bör minska både antalet sjukskriv- ningar och sjukperiodernas längd. Kommitténs bedömning innebär att personer som är helt sjukskrivna och har sjukpenning, kan påbörja studier på halvtid och få studiemedel för dessa studier, utan att förlora sin rätt till sjukpenning på halvtid. Den innebär också att en person som studerar med studiemedel bör ha två alternativ om personen blir partiellt sjukskriven, antingen att behålla studiemedlen på halvtid, en del för studier och en del under sjukdom, eller att behålla studiemedlen på halvtid och avbryta studierna på halvtid för att övergå till sjukpenning. Bestämmelserna bör alltså ändras så att det blir möjligt att vara partiellt sjukskriven och parallellt bedriva studier. Kommittén föreslår ändringar i studiestödsförfattningarna som gör det möjligt att få studiemedel för halvtidsstudier och studiemedel under sjukdom vid halv studieoförmåga.18 Detsamma ska gälla för studerande som är oförmögna att bedriva sina studier då de är att anse som smittbärare enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare. Den främsta invändningen mot att tillåta studerande att få sjuk- penning även vid partiell sjukskrivning har varit bristande kontroll- möjligheter och ökade risker för fusk.19 En annan invändning har varit att det har ansetts svårt att hitta lämpliga rehabiliterings- insatser för en person som studerar parallellt med partiell sjuk- skrivning. En fråga är exempelvis om en deltidssjukskriven person som bedriver deltidsstudier ska rehabiliteras för att kunna ta ett arbete inom ett tidigare yrkesområde eller inom det område studierna bedrivs? Risken för att personer exempelvis får sjukpenning och sam- tidigt studerar finns redan med dagens krav på hel studieoförmåga. Enligt kommitténs bedömning ökar inte risken vid en regeländring 18För att kunna få studiemedel för halvtidsstudier och få halv sjukpenning som inte bara baseras på s.k. studietids-SGI, måste även ändringar göras i 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. 2004/05:108. som medger att studiemedel under sjukdom lämnas vid delvis studieoförmåga. Om de föreslagna ändringarna genomförs blir reglerna mer flexibla, vilket bör underlätta för studerande som blir sjuka. På så sätt kan den studerande bättre påverka sin situation och därigenom stärks studiemedelssystemets legitimitet. Möjligheten att kombinera partiell sjukskrivning med studier bör åtföljas av en samordningsbestämmelse som hindrar att studie- medel och sjukpenning ges . Kommittén föreslår därför att en sådan bestämmelse ska införas. Studiemedel bör inte kunna ges då en studerande har sjukpenning efter- som båda ersättningarna är avsedda att täcka levnadsomkostnader- na för mottagaren. Däremot ska det givetvis vara möjligt att ha sjukpenning på deltid och studiemedel på deltid. Det ska även vara möjligt att ha sjukpenning baserad på en studietids- SGI och studiemedel . Studietids-SGI:n kompenserar extraarbete vid sidan av studierna och är inte avsedd att täcka fulla levnadsomkostnader. Kommitténs bedömer också att det kan vara lämpligt att för- stärka kontrollerna av att personer inte uppbär studiemedel och sjukpenning , samt att personer inte studerar de är sjukskrivna. De förstärkta kontrollerna bör bestå av ett förfinat informationsutbyte mellan CSN och angående vilka ersättningar som betalas ut, vilken omfattning dessa har och vilken tid de avser. Kommittén föreslår därför att För- säkringskassan ska vara skyldig att lämna uppgift om sjukpenning till CSN och ÖKS. Kontrollerna bör även bestå av att Försäk- ringskassan kontrollerar att de personer som får sjukpenning inte studerar de har bedömts vara sjuka. CSN bör stärka den kontroll som kan göras av att studerande som uppbär studiemedel under sjukdom inte studerar på den del av sin tid då han eller hon är sjukskriven. Genom förstärkta kontrollinsatser och en samordningsbestäm- melse, bedömer kommittén att det inte finns några risker med att införa en möjlighet att lämna studiemedel vid delvis studieoför- måga. För att inte hamna i allt för svåra bedömningssituationer föreslår vi dock att möjligheten till partiell sjukpenning och studie- medel under sjukdom på deltid, bör begränsas till halv () studieoförmåga. Detta begränsar flexibiliteten något, men under- lättar administrationen. I praktiken innebär detta t.ex. att en person som är sjukskriven på inte kommer att kunna få studiemedel för deltidsstudier på . En person som är sjukskriven till kommer att kunna få studiemedel för halvtidsstudier. Samma karenstid ska gälla för avskrivning av studielån vid halv studieoförmåga som vid hel studieoförmåga. Även en studerande som är sjukskriven på halvtid och som fått studiemedel under sjukdom i , kan alltså få lånedelen avskriven fr.o.m. den 31:a sjukdagen. Kommittén inser att det kan vara svårt att arbeta med en rehabi- literingslösning för den som studerar på deltid och är partiellt sjukskriven. har dock gjort bedömningen att det är fullt möjligt att även i dessa fall arbeta mot en återgång i arbete på den del den studerande är sjukskriven.20 Det är svårt att bedöma hur många som kommer att utnyttja en möjlighet att studera på deltid parallellt med sjukskrivning. En grov skattning som gjorde 2002 tydde på att cirka 1 500–3 000 personer som var sjukskrivna skulle vilja studera på deltid i kombination med sjukpenning.21 har sjukförsäkringsskyddet inom studiemedels- systemet utnyttjats relativt sparsamt.22 Kommitténs skattning är att antalet personer som kommer att nyttja möjligheten att studera på deltid och ha sjukpenning på deltid kommer att uppgå till maximalt ett par tusen . Kostnaderna för sjukpenning skulle dock inte öka eftersom många av de personer som är helt sjukskrivna och har sjukpenning på heltid, skulle övergå till att ha studiemedel på halvtid. I dessa fall skulle kostnaderna för sjukpenning minska och kostnaderna för studiemedel öka. Andra som har studiemedel på heltid skulle dock övergå till att studera med studiemedel på halvtid och till att bli sjukskrivna på halvtid med sjukpenning eller studiemedel. I dessa fall skulle kostnaderna i sjukpenningsystemet öka. Enligt kommitténs bedömning är den viktigaste effekten av en regeländring att sjukskrivningarna totalt sett skulle minska och att andelen aktivt studerande skulle öka. Det innebär något minskade kostnader för sjukpenning och något ökade kostnader för studie- 20Försäkringskassan (2005). 21Försäkringskassan (2005). 22Under 2005 var det exempelvis 3 153 högskolestuderande som anmälde och fick godkänd en sjukperiod på minst , dvs. lite mer än en procent av studiemedelstagarna på denna nivå. Antalet studiemedelstagare på samtliga utbildningsnivåer som har så långa sjukperioder att de får avskrivning av lånedelen är cirka 2 000 per läsår dvs. av samtliga studie- medelstagare. Den genomsnittliga sjukperioden för dem som får avskrivning är . Den samlade kostnaden för staten skulle därmed kunna minska något. Ett SGI-skydd har som syfte att uppmuntra studier och möjliggöra ett livslångt lärande. Genom att en person som har arbetat behåller sin SGI riskerar denne inte någon försämring av sitt sjuk- eller föräldraförsäkringsskydd. Detta antas underlätta för personer att växla mellan arbete eller arbetslöshet och studier. SGI-skyddet har kopplats till studier med studiemedel och inte bara till studier. Detta missgynnar enligt kommittén dem som studerar utan studiemedel och kan dessutom uppmuntra till att ta ut studiemedel trots att man inte önskar eller har behov av det. Kopplingen till studiemedel överensstämmer inte heller med tanken om ett flexibelt användande av studiemedlen eftersom den som avstår från studiemedel för att exempelvis spara sina studie- medelsveckor, tappar sitt SGI-skydd. Reglerna är dessutom svåra att förstå för de studerande. Ofta kan det upplevas som mer eller mindre slumpmässigt vem som har kvar sitt SGI-skydd och vem som inte har det. Det är dock svårt att finna lämpliga regler för ett SGI-skydd vid studier. Mot att ge skydd till alla som studerar står att omfatt- ningen på SGI-skyddet då ökar ytterligare, både när det gäller antalet skyddade personer och hur länge varje person är skyddad. Skyddstiderna skulle öka ytterligare och kopplingen mellan arbete och utbetald sjukpenning skulle bli ännu svagare. Systemets för- säkringsmässighet skulle minska. Kommitténs bedömning är att en medelväg skulle vara en lämp- lig tillfällig lösning för SGI-skyddet, i avvaktan på ett införande av en beräkning av SGI utifrån historiska inkomster. Studiemedel kan även fortsatt vara ett grundläggande krav för en persons rätt att behålla sitt SGI-skydd . Det bör dock ges en möjlighet att göra undantag vid kortare avbrott i studiemedels- tagandet. Med en sådan lösning kan man undvika att studerande som vill spara studiemedelsveckor, eller att personer som får avslag på sin studiemedelsansökan, tappar sitt SGI-skydd. Studerande som vid en prövning av rätten till sjukpenning kan styrka att de löpande varit studieaktiva bör i dessa fall få rätt att behålla SGI- skyddet. Kommitténs bedömning är att sammanlagt 4,5 månaders uppe- håll i studiemedelstagandet är en lämplig tidsgräns, vilket motsvarar en termin. Tiden då studier bedrivits utan studiemedel bör kunna vara en sammanhängande period eller fördelad , förutsatt att det rör sig om samma utbildning. Följande två exempel illustrerar kommitténs bedömning. är och arbetar t.o.m. . Han påbörjar därefter studier med studiemedel . Eftersom han har haft inkomst av arbete ända fram tills studierna börjar så har han rätt att få en SGI fastställd. Han får studiemedel även . kan han dock inte beviljas studiemedel på grund av att hans studieresultat inte varit tillräckliga. Han fortsätter dock sina studier och klarar tillräck- liga studieresultat så att han åter kan beviljas studiemedel fr.o.m. , dvs. efter tre månaders studier utan studie- medel. Han har sedan studiemedel resterande del av höst- terminen 2009 och beviljas även studiemedel för . blir han sjuk och avbryter sina studier. Trots att studerade utan studiemedel inledningsvis bör han kunna få sjukpenning baserad på sin vilande SGI. Uppehållet i studiemedelstagandet var kortare än och det kan styrkas att han bedrev aktiva studier under den tiden. Hon påbörjar studier med studiemedel . Eftersom hon har haft inkomst av arbete fram tills studierna börjar så har hon rätt att få en SGI fastställd. Eftersom haft studiemedel tidigare och den utbildning hon ska läsa är längre än den tid med studiemedel hon har kvar, väljer hon att läsa en månad utan studiemedel i slutet av . Detsamma gör hon då hon också inleder med att ha studiemedel, men sedan studerar utan studiemedel i syfte att spara detta för att kunna finansiera slutet på sin utbildning. 2009 inleder med studiemedel. blir hon dock sjuk och tvingas att avbryta sina studier. Trots att studerat sammanlagt utan studiemedel bör hon ha rätt att få sjukpenning baserad på sin vilande SGI. Uppehållen i studiemedelstagandet var sammanlagt kortare än och det kan styrkas att hon bedrev aktiva studier under den tiden. Uppehållen inträffade också under samma utbildning. Det bör vara uppgift att bedöma om en stu- derande varit studerande personen inte har uppburit studiemedel. gör en motsvarande prövning av utlandsstuderandes rätt till bosättningsbaserade social- försäkringsförmåner. Utlandsstuderande omfattas av sådana för- måner utan att de har studiemedel, under förutsättning att de stu- derar på en studiestödsberättigande utbildning. I dessa fall utreder om den studerande varit aktivt studerande och kontrollerar utbildningens status med CSN.23 Motsvarande pröv- ning bör kunna göras av rätten till sjuk- och föräldrapenning och vid en bedömning av den SGI-skyddade tiden.24 Avskrivning av studielån vid sjukdom Framför allt studerandeorganisationer har fört fram kritik mot att studiemedlens lånedel skrivs av först fr.o.m. den 31:a sjukdagen. får alltså de studerande själva finansiera med lån. Det kan ur ett principiellt perspektiv diskuteras om den stude- rande på detta sätt själv ska stå för sina omkostnader . Mot bakgrund av att det finns karenstider i det vanliga sjukförsäkringssystemet kan det dock anses lämpligt med en karenstid även för avskrivningen av lån. Eftersom studiemedels- beloppen är desamma för den som är sjuk som för den som studerar, kan en karenstid dessutom anses särskilt motiverad i studiemedelssystemet. Kommittén förordar därför att det även fortsättningsvis ska finnas en period där en studerande som blir sjuk delfinansierar sitt uppehälle under sjukdomen genom att ta lån. 1998/99:119. 24För att göra det möjligt att behålla sitt SGI-skydd vid kortare avbrott i studier som bedrivs med studiemedel, behöver ändringar göras i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Hur lång karenstiden ska vara kan diskuteras. Karenstiden har varit , men förlängdes 1995 . Motivet var att en undersökning visat att många som hade studiemedel under sjukdom och som fick avskrivning av sina lån, visat sig studera. De fick således avskrivning av lån trots att de inte för- senades i sina studier. För att förhindra detta förlängdes karens- tiden. Kommitténs bedömning är att det skulle kunna övervägas att förkorta karenstiden för avskrivning av lån. Kommittén föreslår dock att rätten att behålla studiemedel under sjukdom även vid partiell sjukskrivning bör utvärderas innan någon förändring eventuellt görs av karenstiden. Likaså bör ett beslut i frågan om beräkning av SGI utifrån historiska inkomster inväntas innan några större förändringar genomförs av sjukförsäkringsskyddet inom studiemedelssystemet. Därmed anser kommittén att karenstiden även fortsatt bör innebära att lånedelen vid egen sjukdom skrivs av fr.o.m. den 31:a sjukdagen. Avskrivning ska dock ske såväl vid hel som halv sjukskrivning. Åtgärder för att förkorta sjukdomstiden Om en studerande har studiemedel under sjukdom , har ett ansvar för att undersöka om det finns skäl att vidta någon åtgärd för att förkorta sjukdomstiden eller på något annat sätt helt eller delvis återställa studieförmågan. CSN har ett motsvarande ansvar för dem som studerar utomlands. Enligt underhandskontakter kommittén haft med myndigheterna har det framkommit att inte vidtar några åtgärder för studerande i sin roll som samordnare av olika rehabi- literingsinsatser för att långtidssjuka ska kunna återgå till studier. Inte heller CSN vidtar några sådana åtgärder. Kommitténs uppfattning är att det måste finnas ett tydligt ansvar för att hjälpa studerande att komma tillbaka till studier alter- nativt tillbaka till arbetsmarknaden. Ett sådant ansvar skulle kunna placeras hos eller hos utbildningsanordnarna. Frågan om rehabiliteringsansvar är dock omfattande och gäller många andra grupper än studerande, t.ex. arbetslösa. Även frågan om finansiering av rehabiliteringen måste ses i ett större samman- hang. Kommitténs bedömning är därför att den aviserade parla- mentariska utredningen om ett sammanhållet, balanserat och håll- bart socialförsäkringssystem bör utreda frågan om ansvaret för åtgärder för att förkorta sjukdomstiden för studerande.25 Hur länge ska studiemedel kunna lämnas under sjukdom? Grundprincipen för sjukförsäkringsskyddet bör vara att de som är sjuka lyder under socialförsäkringens lagstiftning, inte studie- stödets.