sou · GXB350 · 2009-05-28 00:00:00 — Resultatet för dem som är eller äldre, var tvärt om att pensionsålder hade det lägsta medelvärdet för övrig tjänstepension. Det kan tyda på att de med pensions- ålder väljer att ta ut övrig tjänstepension före genom förtida uttag. Det kan också vara en effekt av enskilt höga belopp som på- verkar medelvärdena. Det finns stora skillnader mellan pensionsåldrarna vad gäller medelvärdena för privat pension. En privat pensionsförsäkring kan tidigast börja betalas ut . Det innebär att det finns ett betydande antal med pensionsålder som inte är berörda, vilket påverkar medelvärdet. De med pensionsålder har det näst högsta medelvärdet för privat pension. För dem som var 65 eller äldre uppvisade de med pensionsålder i stället det lägsta medelvärdet. Det kan tyda på att de med pensionsålder tar ut en stor del av sin privata pensionsförsäkring , vilket innebär att det inte blir så mycket kvar efter . Även i det här fallet kan det dock vara en effekt av enskilt höga belopp som påverkar medelvärdena. De med pensionsåldern har relativt höga medelvärden för föräldrapenning och barnbidrag. Det är också den enda gruppen som uppvisar ett medelvärde för studiemedel. De här värdena är i första hand hänförliga till dem som 2007 var . Det kan sättas i relation till att den åldersgruppen uppvisade minst variation av inkomsterna av dem med pensionsålder. Pensionsgrundande inkomst 2007 för I tabellen nedan redovisas uppgifter om de pensionsgrundande inkomsterna för dem som var . Tabell 4.8 Pensionsgrundande inkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på pensionsålder och kön Källa: SPV och SCB. Undersökningen bekräftar att kvinnorna i högre utsträckning fort- sätter att arbeta efter att de har avgått med pension enligt PISA- förordningen. Följden blir att de fortsätter att tjäna in pensions- rätter till den allmänna pensionen. Vidare visar undersökningen att det är flera grupper där värdet för kvartil 1 är noll, det vill säga att de inte har några pensions- grundande inkomster . Det är mest anmärkningsvärt för dem med 41 respektive pensionsålder, eftersom det i första hand är de grupperna som behöver fortsätta att tjäna in pensions- 9 På grund av det låga antalet inom gruppen sker ingen redovisning av statistiken uppdelad på kön. rätter i det allmänna pensionssystemet för att inte riskera en låg total pension . SCB har gjort en kompletterande beräkning av hur många som har noll i pensionsgrundande lön, och vad resultatet blir när dessa utesluts från beräkningen. Tabell 4.9 Justerad pensionsgrundande inkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på pensionsålder och kön Källa: SPV och SCB. Tabellen ska utläsas så att de två kolumnerna med antal summerar till det totala antalet som redovisades i den föregående tabellen. Den vänstra kolumnen anger antalet pensionärer med noll i pen- sionsgrundande inkomst. Resultatet visar att det är en stor andel pensionärer som inte har några pensionsgrundande inkomster. Vidare framgår det att inkomststorleken varierar starkt bland dem som har pensionsgrundande inkomst. 10 På grund av det låga antalet inom gruppen sker ingen redovisning av statistiken uppdelad på kön. I tabellen nedan redovisas de pensionsgrundande inkomsterna för pensionsålder 41 (dansare) och pensionsålder 52 (sångare) upp- delad i olika födelseårsgrupper. Tabellen redovisar värdena för samtliga individer som ingår i undersökningen. Tabellen har kom- pletterats med uppgift om hur många i respektive grupp som sak- nar pensionsgrundande inkomst . Tabell 4.10 Pensionsgrundande inkomst 2007 för pensionärer födda eller senare fördelad på pensionsålder och födelseår Källa: SPV och SCB. För dansare är det ingen åldersgrupp där den pensionsgrundande inkomsten i kvartil 1 är noll. Skillnaden mellan kvartil 1 och 3 är dock betydande. Den yngsta åldersgruppen uppvisar de lägsta pen- sionsgrundande inkomsterna. Även sångarna uppvisar stora skillnader i pensionsgrundande inkomster mellan kvartil 1 och 3. För sångare är dock resultatet att de pensionsgrundande inkomsterna är lägre för den äldre ålders- gruppen. Undersökningen för dem som är eller äldre visar på lägre tax- erade förvärvsinkomster för sångare än för övriga. Sångarna har ett lägre medelvärde för allmän pension än övrigt grupper, men även för privat pension och inkomst av näringsverksamhet. års pensionsålder, där skådespelare ingår, uppvisar störst spridning i taxerad inkomst. Undersökningen för dem som är visar att kvin- nor i större utsträckning än män arbetar efter att de har avgått med pension enligt PISA-förordningen. De fortsätter därmed att tjäna in pensionsrätter i det allmänna pensionssystemet. Vidare visar undersökningen att det finns en grupp som inte alls har några pensionsgrundande inkomster efter att de har avgått med pension. Det är i första hand dansare och sångare, med de lägsta pensionsåldrarna 41 respektive , som alltså riskerar att få en låg pension från och med . Det gäller särskilt dem som helt, eller till stor del, kommer att omfattas av den nya allmänna pensionen. För dansare är de pensionsgrundande inkomsterna någotsånär jämna mellan olika åldersgrupper, med undantag från den yngsta gruppen där inkomsterna var lägre än för övriga tre åldergrupper. Den gruppen har högre medelinkomster av föräldrapen- ning. Bland sångare uppvisar den yngre åldersgruppen högre pen- sionsgrundande inkomster än den äldre. Både för manliga sångare och dansare var dock de pensionsgrundande inkomsterna för kvar- til 1 noll. För dem med pensionsålder 59, 60 eller har eventuella pen- sionsgrundande inkomster efter pensionsavgången mindre bety- delse. De pensionsgrundande inkomsterna för dem med 59 respek- tive pensionsålder är högre än för dem med pensions- ålder. Sammanfattningsvis ser det ut som att en inte obetydlig del av de pensionerade dansare och sångare som är kom- mer att få en sänkning av sin pension när de når den åldern. Pensionsvillkoren för de statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna är en udda konstruktion på den svenska arbetsmarknaden på det sättet att regleringen sker dels i en statlig förordning, dels i ett kollektivavtal. Att regleringen för området delvis sker i en statlig förordning har som tidigare beskrivits histo- riska förklaringar. om AIP tillkom som en följd av att förordningsregleringen hade anpassats till ett nytt statligt kol- lektivavtalat pensionsavtal. Det kan konstateras att pensionsvillkoren i PISA-förordningen ur många aspekter inte är särskilt väl lämpade för verksamheten vid institutionerna. Anställningsvillkoren skiljer sig mellan institutio- nerna och statliga myndigheter. Parterna på scenkonstområdet har anpassat anställningsvillkoren efter verksamhetens behov, vilket bland annat medfört mer av kontraktsanställningar och färre fasta anställningar. Det har därmed blivit svårt att tillämpa samma regel- verk för institutionerna som för myndigheterna beträffande de fundamentala begreppen i pensionsvillkoren för lön och anställ- ning. Vidare har de höga kostnader som synliggjorts inneburit att legitimiteten för pensionssystemet har urholkats. Beräkningen av premierna är komplicerad och kostnaderna är svåra att förutse. Dessutom bygger systemet på att även ska betalas för personer som sannolikt inte kommer att få någon för- mån i slutänden. har i sin rapport av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet visat att institutioner kan kringgå kostnader genom att bland annat köpa en tjänst av en scenkonstnärs företag i stället för att anställa en scenkonstnär.11 Enligt finns det även exempel på att institutioner har gjort samproduktioner med en fri grupp, vilket innebär att anställ- ningsförhållandet blir med den fria gruppen. Institutionen anlitar den fria gruppen och de som är anställda vid gruppen får de villkor som gäller vid gruppen. Det nuvarande systemet med både reglering i förordning och kollektivavtal gör det svårt att säga var ansvaret för pensionsvill- koren egentligen ligger. om AIP är utformat så att det gäller för arbetstagare vid teater-, dans- och musikinstitutioner, vilka omfattas av PA 03 enligt PISA-förordningen. Det innebär att det är regeringen som beslutar om vilka arbetsgivare som ska omfattas av den pensionsordningen. Det finns fall där regeringen har beslutat att inte låta en arbets- givare omfattas av PISA-förordningen. Ett exempel är Kon- serthus, som övertog viss verksamhet från länsmusikorganisationen i Väst. drivs som ett självförvalt- ningsorgan direkt under kommunstyrelsen i . Vid överförandet av personal från stiftelsen till bestämdes att alla anställningsvillkor skulle vara likvärdiga hos den nya arbets- givaren. anslöt sig till Svensk Scenkonst och 11 2008/09:RFRI. gjorde en framställan hos regeringen om att anställda som överförts från Stiftelsen i Väst till Kon- serthus skulle fortsätta att omfattas av den statliga tjänstepensione- ringen. Regeringen prövade ärendet och fann att det inte fanns särskilda skäl att bevilja de anställda som överförts från stiftelsen till personlig statlig pensionsrätt12. gjorde en framställan om ompröv- ning av beslutet, med hänvisning till att ansökan inte avsåg pen- sionsvillkoren för de anställda som överförts , utan dessa personers befattningar, det vill säga musikerna i tre länsmusikensembler. Regeringen avslog denna framställan . I skä- len för beslutet konstaterades att är ett självför- valtningsorgan inom , vilket innebär att för befatt- ningar som inte avses i ansökan gäller kommunala tjänstepensions- villkor. Regeringen ansåg att en fördelning av befattningar av i princip samma slag hos samma arbetsgivare mellan olika pensions- planer skulle innebära ett avsteg från den reglering som gäller i övrigt. Frågan om pensionsvillkoren för musiker vid är enligt uppgift från Svensk Scenkonst ännu inte löst. Tills vidare betalar avgift för AIP för de berörda musikerna, trots att de inte omfattas av bestämmelserna i . Svensk Scenkonst menar vidare att heller inte skulle ha varit unikt om musikerna i länsmusikensemblerna hade omfattats av bestämmelserna i och andra befattningar hade omfattats av kommunala pensionsbestämmelser. Motsvarande konstruktioner finns vid institutioner som ägs av landsting, där den konstnärliga personalen omfattas av bestämmel- serna i PISA-förordningen, medan den administrativa personalen omfattas av landstingskommunala pensionsbestämmelser. 12Fi2005/5734. 13Fi2006/623. 5 Så ser det ut på andra håll I utredningens uppdrag ingår att ta reda på hur tjänstepensioneringen är ordnad inom de delar av scenkonstområdet som inte omfattas av PISA-förordningen. Det ingår även att studera regleringen av pensionsvillkoren för motsvarande konstnärliga grupper i andra länder som kan vara av intresse. Det här kapitlet handlar om detta plus en översiktlig kartläggning av förekomsten av låga pensionsåldrar på den svenska arbetsmarknaden. Förutom , som är ett komplement till PISA-förord- ningen, finns det ingen särskild kollektivavtalad pensionsplan på scenkonstområdet. Vanligtvis är det Avtalspension SAF-LO som tillämpas, men även ITP-planen förekommer. Jag inleder med en kort genomgång av de olika pensionsplanerna. Därefter kommer jag att beskriva vilka delar av scenkonstområdet som tillämpar respektive plan. På den privata arbetsmarknaden finns det två dominerande tjänste- pensionsavtal, ett för arbetare kallat Avtalspension SAF-LO, och ett för tjänstemän, ITP. ITP-planen är i sin tur tudelad. Den består av dels den nya avdelning 1 (ITP 1) dels den äldre avdelning 2 (ITP 2). Så ser det ut på andra håll Avtalspension SAF-LO är en avgiftsbestämd pensionsplan som gäller , då den ersatte den tidigare förmånsbestämda STP-planen. Pensionsplanen har förhandlats fram av Svenskt Näringslivs föregångare () och LO. Avtalspension SAF-LO innefattar ålderspension och premie- befrielseförsäkring samt möjlighet att köpa återbetalningsskydd och familjeskydd. Pensionsavgiften var ursprungligen på den pensions- medförande lönen. Avgiften höjs dock att –2012 stegvis till samma nivå som gäller för tjänstemännens ITP 1. Det innebär att avgiften på lönedelar upp till 7,5 inkomstbasbelopp kommer att uppgå till och att avgiften på lönedelar som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp kommer att uppgå till , beräknat på årsbasis. Beräkningen på årsbasis betyder att det kan vara svårt att få pensionsavgiften beräknad på lönedel över 7,5 inkomstbasbelopp för en arbetstagare som varit anställd på två ställen. Den pensionsmedförande lönen utgörs av kontant utbetald bruttolön. Avgiften betalas från och med till Arbetsgivaren kan träffa överenskommelse om att göra komplette- Överenskommelse träffas då med lokal facklig organisation eller med den anställde. Avtalspension SAF-LO administreras av Fora, en valcentral som ägs av näringsliv och LO. Arbetsgivaren betalar månatligen in en preliminär avgift för ålderspension och premiebefrielse- försäkring till Fora. Fora informerar den anställde om vilka pensionsval som går att göra. Pensionsmedlen överförs till vald förvaltare året efter intjänandeåret, när slutliga avgifter erlagts av arbetsgivaren. Genom ett upphandlingsförfarande har parterna utsett ett antal valbara alternativ. Den anställde väljer sparform och försäkringsbolag bland dem som har slutit avtal med Fora och vidare om ett återbetalnings- skydd ska vara kopplat till pensionen och om familjeskydd ska ingå. Återbetalningsskydd innebär att avsatt pensionskapital betalas ut till efterlevande i form av en pension vid den försäkrades dödsfall. Familjeskydd innebär att ett belopp om ett eller två förhöjda prisbasbelopp betalas ut vid dödsfall. Den som inte väljer får sin avgift placerad i traditionell pensionsförsäkring utan återbetalningsskydd i . Så ser det ut på andra håll Kostnaden för såväl återbetalningsskydd som familjeskydd belastar den avgiftsbestämda ålderspensionen. Den premiebefrielseförsäkring som ingår i Avtalspension SAF- LO innebär att avgiften till den försäkrades ålderspension, samt i förekommande fall familjeskydd, betalas vid sjukdom och föräldra- ledighet. Ålderspensionen betalas ut till den försäkrade från och med 65- årsmånaden, om inte annan överenskommelse träffas. Pensionen kan tidigast börja tas ut . Den kan tas ut eller livsvarigt. ITP 1 är en avgiftsbestämd pensionsplan som gäller för privat- anställda tjänstemän som är födda eller . Den gäller även för samtliga anställda tjänstemän hos arbetsgivare som börjat tillämpa ITP-planen efter , då den nya planen med avdelning 1 började gälla. Kollektivavtalsparterna är och . Planen omfattar ålderspension, sjukpension, premiebefrielseförsäkring samt möjlighet att köpa återbetalnings- skydd och familjeskydd. Sjukpension och premiebefrielseförsäkring betalas med en premie utöver avgiften för ålderspensionen. För ålderspensionen betalar arbetsgivaren en avgift på av lönen på lönedelar upp till 7,5 inkomstbasbelopp, och på lön därutöver. Pensionsmedförande lön, som beräknas per kalendermånad, är den kontant utbetalda bruttolönen exklusive kostnadsersättningar. Pensionsavgiften tjänas in från 25 till . Arbetsgivaren kan träffa överenskommelse om att göra kompletterande avsättningar. Överenskommelse träffas då med lokal facklig organisation eller med enskild tjänsteman. Förmedlare av pensionsavgiften från arbetsgivare till valt alternativ är den partsägda valcentralen Collectum. Arbetstagaren väljer förvaltare och sparform, det vill säga traditionell pensions- försäkring eller fondförsäkring. Minst hälften av medlen ska placeras i en traditionell pensionsförsäkring. Genom ett upphandlings- förfarande har parterna utsett ett antal valbara alternativ. Icke-väljaren hamnar med sin pensionsavgift i en traditionell pensionsförsäkring hos utan återbetalningsskydd. Det går att lägga till ett återbetalningsskydd för ålderspensio- nen. Det går även att välja till ett familjeskydd som Så ser det ut på andra håll betalas ut till efterlevande vid dödsfall. Arbetstagaren kan välja såväl storleken på pensionen, 1, 2, 3 eller 4 prisbasbelopp , som utbetalningsperiodens längd, 5, 10, 15 eller . Utbetalningen upphör senast när den försäkrade skulle ha fyllt . Pensionen kan betalas ut helt eller delvis, och tidigast . Individen väljer om utbetalningstiden ska vara livslång eller kortare. Minsta utbetalningstid är . Vid sjukskrivning börjar en sjukpension betalas ut som ett komplement till den allmänna sjukförsäkringen. Premiebefrielseförsäkringen innebär att pensionspremierna efter viss tids sjukdom och vid föräldrapenning betalas av försäkringen. ITP 2 gäller för privatanställda tjänstemän som är födda eller tidigare. Pensionsplanen tillkom i sitt ursprungliga skick som ett komplement till folkpension och ATP. Den innehåller både en förmånsbestämd ålderspension och en avgifts- bestämd (ITPK). är försäkringsgivare för de förmåns- bestämda pensionerna och Collectum administrerar ITPK. Pensionsnivån för den förmånsbestämda ålderspensionen är av den pensionsmedförande lönen upp till 7,5 inkomstbas- belopp. Mellan 7,5 och 20 inkomstbasbelopp är nivån och mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp är den . Den pensionsmedförande lönen består av aktuell fast månadslön multiplicerad med 12,2 plus eventuella rörliga lönedelar. Vissa ersättningar ingår inte, bland annat övertidsersättning och kostnads- ersättningar. När det återstår mindre än 60 månader till den ordinarie pensionsåldern finns begränsningar av hur mycket den pensions- medförande lönen får höjas. Pensionen tjänas in fram till pensionsåldern. Pensionsåldern enligt ITP-planen är , såvida inte lägre pensionsålder överenskommits. För att få hel ålderspension krävs en anställning med ITP eller annan likvärdig tjänstepension . Avgiften för ITPK uppgår till av lönen och betalas fram till pensionsåldern. Den anställde väljer sparform och förvaltare samt om återbetalningsskydd och/eller familjeskydd ska ingå. Utbetalningstiden väljs av individen och kan variera från till livsvarigt. Så ser det ut på andra håll Vid sjukskrivning betalas en sjukpension ut som ett komplement till den allmänna sjukförsäkringen. Om en försäkrad inte kan arbeta på grund av sjukdom betalas premierna av en särskild premiebefrielseförsäkring i stället för av arbetsgivaren. Följande genomgång av på vilka delar av scenkonstområdet som pensionsavtalen i föregående avsnitt förekommer täcker inte hela området. Som beskrivits i avsnitt 3.1 finns det en rad aktörer som inte har kollektivavtal om pensioner. Sannolikt finns det bland dessa grupper de som helt saknar tjänstepension. Privatteatrar och fria grupper De flesta aktörerna inom scenkonstområdet som inte omfattas av PISA-förordningen, men som har kollektivavtal, tillämpar Avtals- pension SAF-LO. Det gäller privatteatrar och ett antal andra arbetsgivare som är medlemmar i . Detsamma gäller för de fria grupper som är medlemmar i och i . Även de aktörer som har tecknat hängavtal till dessa arbetsgivarorganisationers kollektivavtal tillämpar Avtalspension SAF-LO. Avtalspension SAF-LO ger möjlighet att träffa överenskommelser om kompletterande avgifter. Det finns däremot ingen lägre pensions- ålder, vilket innebär att pensionerna kostar betydligt mindre än vad de gör för de statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner som omfattas av PISA-förordningen. När det gäller privatteatrar och de fria teater- och dans- grupperna är det först –2004 som det över huvud taget finns kollektivavtal som reglerar de anställdas tjänste- pensioner. Även om pensionsvillkoren för konstnärliga anställ- ningar är sämre än vid institutionerna, innebar således införandet av en tjänstepensionsplan ett stort steg framåt. De fria grupper som har statsbidrag som betalas ut av har möjlighet att ansluta sig till PISA-förordningen1. Det är emellertid ingen grupp som har 1 Ändring 1996:910 i SFS nr 1991:1427. Så ser det ut på andra håll gjort det, sannolikt på grund av de höga kostnader som det skulle medföra. Till skillnad från TeaterAlliansen, vars anställda omfattas av PISA- förordningen och , tillämpar Dansalliansen och Musik- alliansen . De dansare och musiker som är anställda vid respektive Musikalliansen har därmed sämre pensionsvillkor än sina kollegor vid institutionerna. För anställda i Dansalliansen och Musikalliansen innebär det dessutom att när de är tjänstlediga från alliansen för att arbeta vid en institution belastas de med en hög premie för den antastbara ålderspensionen före enligt PISA- förordningen, som sannolikt inte kommer att resultera i någon förmån. TeaterAlliansen betalar för förmånerna enligt PISA- förordningen för de skådespelare som är anställda vid alliansen. När en skådespelare är tjänstledig för att arbeta vid en institution blir det institutionen som får betala premierna. Om en anställd i stället arbetar hos en arbetsgivare som inte omfattas av PISA- förordningen, får TeaterAlliansen fortsätta att betala kollektiva för förmånerna enligt PISA-förordningen under hela tjänstledigheten. Dessutom planerar SPV att fakturera för pensionen före 65 år2. Om den anställde inte skulle omfattas av en annan pensionsplan under tjänstledigheten, får TeaterAlliansen även betala för ålderspensionen från och med eftersom den anställde fortsätter att tjäna in förmåns- bestämd pension . Sammantaget innebär det här problem för TeaterAlliansen att förutse premiekostnaderna för de anställda skådespelarna. 2 Den här regeln är planerad att införas i SPV:s system och syftar till att undvika att det uppstår en ofinansierad pensionsrätt vid pensionsåldern. Fakturering av för ålderspensionen före vid tjänstledighet kommer då att göras retroaktivt . Så ser det ut på andra håll Det finns ett antal aktörer inom scenkonstområdet som tillämpar ITP-planen. Det gäller bland annat ett 30-tal teaterföreningar som är medlemmar i . Inom teaterföreningarna är i princip administrativ personal anställd. Även Radiosymfonikerna i Berwaldhallen omfattas av ITP-planen. För dem finns rätt till ålderspension från och med . En del i utredningens uppdrag är att studera regleringen av pensionsvillkoren för motsvarande yrkesgrupper inom det konst- närliga området i andra länder som kan vara av intresse. Förhållandena i våra nordiska grannländerna är de som mest liknar våra och pensionsvillkoren där är därför de som är av störst intresse. Jag har begränsat undersökningen till dem. Till skillnad från finns i de övriga nordiska länderna ingen sammanhållen pensionsordning för de nationella och de regionala/lokala scenkonstinstitutionerna. I och har institutioner på regional/lokal nivå anknytning till kommunala pensionsvillkor. För Den Norske Opera i och i gäller pensionsbestämmelser som bygger på de regler som gäller för statligt anställda. Jag har tyvärr inte lyckats inhämta någon information om vilka speciella pensionsvillkor som kan gälla på scenkonstområdet i . I finns det inga speciella regler för scenkonstnärernas pensioner. Pensionerna till dansare, sångsolister och korister vid Den Norske Opera i regleras i en lag , den så kallade Opera- pensionsloven. Dansarna och sångarna är medlemmar i med de rättigheter och skyldigheter som följer av lagen om . Operapensionsloven innehåller tillägg till och undantag från kassans regler. För att en dansare eller sångare ska omfattas av Opera- pensionsloven krävs fast anställning eller tidsbegränsad anställning , och en sysselsättningsgrad om av Så ser det ut på andra håll Lagen innehåller regler om avgångsskyldighet och pensions- ålder. En dansare är avgångsskyldig vid utgången av den säsong när han eller hon fyller . Sångsolister och korister är avgångsskyl- diga vid utgången av den säsong när de fyller 52 respektive . Om arbetsgivaren och den enskilde är överens kan dansarna och sångarna få fortsätta i tjänsten i tre säsonger efter nämnda åldrar. Pensionsåldern för dansare är , för sångsolister och för korister . Pensionsåldern infaller vid utgången av den säsong när respektive ålder uppnås. Med pensionsålder menas den ålder då rätt att avgå med pension infaller. Beräkningen av pension sker enligt reglerna i lagen om .