sou · GWB358 · 2009-01-01 00:00:00 — Regleringen av säråtgärder för nyanlända invandrare utgår från att statliga och kommunala myndigheter uppmärksammar alla nyanlända invandrares behov av stöd i syfte att underlätta deras försörjning och delak- tighet i samhället. Individen har dock alltid ett eget ansvar för introduktionen. Vid utformningen av introduktionsplanen ska den nyanländes utbildning, erfarenheter och kunskaper från hemlandet beaktas. Under introduktionen ska den nyanlände dessutom ges förutsättningar att skapa sig en realistisk bild av sina möjligheter i . Staten lämnar ersättning till kommunerna för kostnader enligt ersättningsförordningen (1990:927). beslutar om och betalar ut ersättningen till kommuner och landsting. Kommu- ner som tecknar en överenskommelse om introduktionsplatser får en statlig grundersättning som är oavsett antalet introduktionsplatser. Till det kommer en schablon- ersättning på per person beroende på ålder. Den kommun som den nyanlände är folkbokförd i har huvudansvaret för introduktionsinsatserna. För att kommunen ska ha rätt till schablonersättningen krävs att kommunen har utarbetat en skriftlig introduktionsplan som fastställs efter samråd med den enskilde och som genomförs i enlighet med ersättningsförordningens krav. Kommuner är skyldiga att lämna de uppgifter som krävs för att verket ska kunna bedöma deras rätt till ersättning enligt förordningen. Sådana uppgifter kan t.ex. avse innehållet i introduktionsplanen. Bakgrund - dagens introduktion Den kommun som först tar emot en utlänning som omfattas av ersättningsförordningen har rätt till av schablonersätt- ningen. Beloppet ska betalas ut månaden efter det att utlänningen har tagits emot i kommunen. Från det att utlänningen först tas emot i en kommun och under 24 kalendermånader efter utgången av den månad då mottagandet ägde rum, ska schablonersättning betalas ut för perioder som omfattar tre kalendermånader (bidrags- period). Utbetalning av ett schablonbelopp ska göras månaden efter utgången av varje bidragsperiod. Rätt till utbetalning har den kommun där utlänningen enligt uppgift i folkbokförings- databasen är folkbokförd vid utgången av perioden. Om den nyan- lände flyttar till en ny kommun har denna kommun rätt till av ett schablonbelopp som extra ersättning (detta motsvarar för en vuxen person ). Detta gäller under förutsättning att flyttningen äger rum innan 18 kalendermånader förflutit från det första mottagandet. Den kommun som utlänningen flyttar från har rätt till av ett schablonbelopp. Detta gäller vid flyttningar inom 24 kalender- månader efter utgången av den månad då mottagandet ägde rum. I vissa fall betalas ersättning för särskilda kostnader etc., till den kommun där individen är folkbokförd. För de personer som får uppehållstillstånd av andra skäl, t.ex. övriga anhöriginvandrare, och anhöriga som ansöker om asyl senare än efter flyktingens första placering i en kommun, får kommunerna inget statligt stöd. Kommunerna har inte heller någon skyldighet att erbjuda dessa grupper deltagande i introduk- tionsprogrammen. Det finns dock inget som förhindrar att en kommun också låter personerna delta. I flera kommuner erbjuds introduktion till en bredare målgrupp än de som är berättigade till introduktionsersättning enligt ersättningsförordningen. 4.2Introduktionens mål och innehåll Introduktionen är den tidsperiod under vilken individen får indivi- duellt anpassat stöd för att öka sina möjligheter att nå ett långsik- tigare mål, delaktighet i samhällslivet och egen försörjning. Stödet ska i sin helhet och i sina delar stärka självbestämmande, egenvärde, egen aktivitet, eget problemlösande, delaktighet och ansvar. Bakgrund - dagens introduktion behovet av individuellt anpassat stöd har upphört kan individen själv ta del av och bidra till det svenska samhällets utveckling. Detta förutsätter kunskaper i det svenska språket, om det svenska sam- hället och det svenska arbetslivet. Om den nyanlände har en yrkes- kompetens inom ett visst yrkesområde ska introduktionen anpas- sas utifrån den yrkesinriktningen. Följande delmål ska vara uppfyllda för individen efter introduk- tionenTPF2FPT: Individens utbildning och yrkeskompetens ska vara värderad på ett sådant sätt att den är användbar i planeringen av kommande yrkesliv. Individen ska ha varit i kontakt med och ha förutsättningar för att verka i svenskt arbets- och föreningsliv. Individen ska förstå och ha kunskaper om hur det svenska sam- hället fungerar med särskild betoning på svenskt arbetsliv. Individen ska ha sådana kunskaper i svenska att språket fungerar som ett kommunikationsmedel i såväl vardags- och yrkesliv som vid utbildning. Individen ska förstå och ha kunskaper om samhällets grund- läggande demokratiska värderingar såsom människors lika rättig- heter, skyldigheter och möjligheter samt om jämställdhet mellan könen, barns rättigheter och det demokratiska samhällets utveckling. Individen ska som förälder ha fått relevant kunskap om svenskt utbildningsväsen för att kunna tillgodose sina barns behov av goda uppväxtvillkor. Individer som saknar utbildning motsvarande svensk grundskola ska ha påbörjat kompletterande utbildning/sysselsättning utifrån sina individuella förutsättningar om han eller hon är i arbetsför ålder. Individuella introduktionsinsatser ska utformas, för barn och vuxna, av ansvariga i kommunen tillsammans med individen och andra aktörer. Särskilt uppmärksamhet ska läggas på att kvinnor och män ges likvärdiga möjligheter och insatser. Detta gäller också för flickor och pojkar. Individers hälsa ska uppmärksammas. 2TP PT Källa: , Mål för nyanländas introduktion, rev. Bakgrund - dagens introduktion ska ha erbjudits hälsoundersökning, och vid behov sjukvård och/eller rehabiliterande insatser. Funktionshindrades särskilda behov ska också beaktas och vid behov tillgodoses, så att individen kan delta i introduktionsinsatser utifrån sina förutsättningar. Vidare ska funk- tionshindret bedömas i relation till arbetsmarknaden och arbetslivs- inriktad rehabilitering ska vara en del av introduktionen. 4.2.2 Introduktionsperiodens innehåll, kommunernas insatser Den nyanlände ska efter planeringssamtal med kommunhandläggare och arbetsförmedlare ha fått ut en första version av sin introduktions- plan. Den nyanländes introduktionsperiod varierar mellan olika kommuner men många kommuner har en introduktionsperiod . Även innehållet i de introduktionsinsatser som erbjuds individen kan skilja sig åt mellan kommuner. Introduktionen innehåller dock vissa mer eller mindre obligatoriska delar. Ett introduktionsprogram för personer som har fyllt ska innehålla svenskundervisning för invandrare (sfi), praktik i den utsträckning som är möjlig, orientering om svenska samhällsför- hållanden och svenskt samhällsliv samt information om vardagslivet i en kommun och andra liknande förhållanden. Sfi är grundläggande utbildning i svenska språket för folkbokförda utlandsfödda personer som inte har grundkunskaper i svenska språket. Sfi ska vila på de grundläggande värden som uttrycks i läroplanen för de frivilliga skolformerna, Lpf 94. Utbild- ningen ska enligt läroplanen gestalta och förmedla människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Sfi är en egen skolform. Varje kommun har ansvar för att kommuninnevånare får tillgång till sfi från anmälan. Kommunen ansvarar för utbildningens kvalitet och utbildningen betalas via statsbidrag. Utgångspunkter vid studier inom sfi är individens behov samt att utbildningen ska präglas av flexibilitet. Det finns tre olika studievägar inom sfi som är anpassade för att möta deltagarnas behov och målsättningar. Bakgrund - dagens introduktion Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Riktvärde kan över- och underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen. För varje kurs som anordnas bestäms således hur många undervisningstimmar som kursen omfattar och en elev tas in till den kurs som bäst bedöms möta behovet. Sfi är först och främst en kvalificerad språkutbildning, där kommu- nikation i vid bemärkelse är det centrala. Utbildningen ska utgå från enskilda elevers intressen, förutsättningar och behov. En bedömning av behoven görs i samarbete med eleven. Val av stoff för textstudier, samtal och diskussioner utgår från aktuell kursnivå och tar upp sådant som rör kunskaper om och förståelse för det omgivande samhället. Det ska råda en balans mellan språkutbild- ningen och de kunskaper om och förståelse för samhället som utbildningen också ska ge. Eleven ska ges möjlighet att öva det svenska språket i arbetslivet och sfi kan kombineras med andra aktiviteter, t.ex. arbetslivs- orientering, validering, praktik eller annan utbildning. Det är viktigt att utbildningen är flexibel och anpassad till den enskilde individen för att kunna kombineras med förvärvsarbete. Utbildningen utgörs av tre olika studievägar, Sfi 1, Sfi 2 och Sfi 3, som riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Varje studieväg består av två kurser som tydliggör progressionen inom utbildningen och som ger eleven möjlighet att planera sina studier med hjälp av mål som kan uppnås inom rimlig tid. Bedömningen av på vilken nivå en elev ska starta sina studier utgår från en värdering av hans eller hennes kunskaper, förutsätt- ningar och vad som i övrigt kan ha betydelse för möjligheterna att nå målen. Det finns möjlighet att avsluta sfi-utbildningen efter respektive kurs eller studieväg men intentionen är att alla elever ska ges möjlighet att studera upp till och med högsta nivå. Bakgrund - dagens introduktion Personer utan tidigare utbildning ska erbjudas läs-och skrivinlärning. Personer med kort utbildning, som inte är funktionellt litterata, ska ges möjlighet att fördjupa sina kunskaper och automatisera dem. Att bli litterat i grundläggande bemärkelse kan ta . Läs- och skrivinlärning kan också gälla personer som är litterata och har ett skriftspråk i ett annat skriftsystem och som därför måste lära sig det latinska alfabetet för att sedan kunna läsa och skriva svenska. Läs- och skrivinlärningen knyts inte till sfi 1–3 utan utgör en egen del, som kan läsas fristående eller kombineras med någon av kurserna. Det är alltså en process som kan pågå under hela sfi-tiden, för att färdigheterna ska hinna automatiseras. Undervisningen får ske även på elevens modersmål eller annat språk och bör även då kunna ske parallellt med undervisning i svenska. Målet för sfi är att eleven ska utveckla sin förmåga att läsa och skriva svenska, sin förmåga att tala, samtala, läsa, lyssna och förstå svenska i olika sammanhang, ett gott uttal, sin förmåga att använda relevanta hjälpmedel, sin förmåga att anpassa språket till olika mottagare och situationer, insikter i hur man lär sig språk och inlärnings- och kommunikationsstrategier för sin fortsatta språk- utveckling. Inom den del av utbildningen som gäller läs- och skrivinlärning sätts inte betyg. För kurserna inom sfi 1–3 sätts betyg efter avslutad Bakgrund - dagens introduktion En kommun kan välja att bedriva sfi-undervisning i egen regi eller att upphandla undervisningen på entreprenad. Oberoende av vilken form kommunen väljer, har kommunen huvudmannaskapet för utbildningen. Kommuner med få nyanlända kan ha små möjligheter att tillhanda- hålla en differentierad, individanpassad och kostnadseffektiv utbild- ning. Individen kan därmed inte välja vare sig sfi-anordnare eller inriktning på studierna. I vissa, vanligtvis större kommuner, finns möjlighet att välja anord- nare eller inriktning även om det kan finnas begränsningar. I kan, om hemkommunen tillåter, nyanlända med specifika yrkeskunskaper välja sfi med yrkesinriktning, en s.k. sfx- utbildning. Sfx innehåller yrkessvenska och möjligheter till praktik inom det aktuella yrkesområdet. Kännetecknande för vissa sfx- utbildningar, som till exempel svenska för vårdakademiker och pedagoger, är att sfi-undervisningen kopplas ihop med undervis- ning i svenska som andra språk. Därmed finns en möjlighet för den nyanlände att gå över till svenskstudier på grund- eller gymnasie- nivå inom ramen för den sfx-utbildning man har valt. Pågående sfx- utbildningar är svenska för vårdakademiker, pedagoger, hant- verkare och företagare. Svenska för yrkesförare och ingenjörer planeras att komma igång . Även i t.ex. , och kommuner finns yrkesinriktad svensk- undervisning med fokus på ett funktionellt yrkesspråk med utgångspunkt från den nyanländes yrkes- och utbildnings- bakgrund. Vissa kommuner anordnar särskilda sfi-kurser för invandrare med akademikerbakgrund. I kommun finns sfi-undervisningen inom vuxenutbildnings- och arbetsmarknadsförvaltningen. Den har en tydlig arbetslinje vilket bland annat innebär att samtliga deltagare knyts till ett av fyra branschspår (vård, skola, service, teknik och hantverk). Akade- miker följer ett särskilt spår nära knutet till komvux. Bakgrund - dagens introduktion samtliga sfi-elever ska ha en integrerad arbetsmarknadsintroduk- tion och språkundervisning. Kommun och Arbetsförmedling samarbetar redan i kartlägg- ningsskedet för att skapa möjligheter till instegs- och nystartsjobb. Lärare och arbetskonsulenter arbetar tillsammans i bransch lag. Jobb coaching sker i samarbete med ett kommunalt Jobbcentrum och för elever på spåret teknik och hantverk sker sfi-undervis- ningen på ett kommunalt s.k. Praktikcentrum. Praktikplatser finns både inom offentlig förvaltning och inom det privata näringslivet. Sfi, praktik och resultat inom introduktionen för nyanlända I Ett förlorat år (2007) skriver att sfi tycks vara den enda insats som systematiskt genomförs under nyanländas första introduktionsår. Ytterst få nyanlända deltar i arbetspraktik eller någon annan insats parallellt med undervisning i svenska. Endast cirka en fjärdedel av de nyanlända har efter folkbok- föring nått godkänd betygsnivå i sfi. Studier visar på att kvinnor påbörjar sfi senare än männen och att kvinnors sfi-tid är längre. Orsaker kan vara att man behöver vänta på plats inom barnomsorg och/eller på skolstart för de äldre barnen. statistik över sfi-undervisningen visar att av eleverna inte når målen. För att förbättra sfi har regeringen gett statskontoret respektive i uppdrag att genomföra ett sfi-lyft med sju åtgärder. Tyngdpunkten i uppdragen ligger på kompetenshöjning för lärare, nationella prov, tydligare mål och begränsad tid i sfi. Uppdragen ska vara redovisade /2009. Vuxna folkbokförda personer som saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i har rätt till grundläggande vuxen- utbildning. För dem med annat modersmål än svenska kan en del av undervisningen ges på modersmålet. Den gymnasiala vuxenutbildningen erbjuder utbildning som ger motsvarande kompetens som gymnasieskolans utbildning, med undantag av estetiska ämnen samt idrott och hälsa. Utbildningen kan också komplettera tidigare utbildning eller bygga på en yrkes- Bakgrund - dagens introduktion Eleverna kan välja att studera en enda kurs, eller olika kombinationer av kurser.TPF4FPT Många kommuner bygger upp egna verksamheter kring arbets- marknadsfrågor. Det innebär att det finns parallella strukturer upp- byggda kring t.ex. praktikanskaffning, arbetsmarknadsinformation, arbetsförmedling m.m. Som skäl till detta anger kommunerna att de inte anser att Arbetsförmedlingen gör tillräckligt mycket för nyanlända eller andra målgrupper som kan vara viktiga för kom- munerna. Nyanlända har rätt till hälsosamtal och hälsoundersökningar. Få nyanlända genomgår dock hälsoundersökningar. uppföljningTPF5FPT visar i och för sig att en relativt stor andel av de nyanlända har genomgått en hälsoundersökning efter bosättning i en kommun, men att det bara är som erhållit arbetslivsinriktad rehabilitering . Flera kommuner jag har pratat med påtalar vikten av rehabilitering eller, vid behov, traumavård tidigt för att den nyanlände ska kunna tillgodogöra sig introduktionen på ett bra sätt. De nyanlända som ingår i introduktionsprogrammet ska genom kommunens försorg få nödvändig information om hur samhället fungerar. Sett utifrån introduktionens mål bör samhällsinformationen ge individen förutsättningar att förstå och ha kunskaper om hur det svenska samhället fungerar. Individen bör även förstå och ha kunskaper om samhällets grundläggande demokratiska värderingar såsom människors lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter samt om jämställdhet mellan könen, barns rättigheter och det demokratiska samhällets utveckling. Föräldrar ska dessutom ha fått 5TP PT , Ett förlorat år – indikatorer för nyanländas etablering i det svenska samhället (2007). Bakgrund - dagens introduktion relevant kunskap om svenskt utbildningsväsen för att kunna tillgo- dose sina barns behov av goda uppväxtvillkor. För att en nyanländ ska kunna tillgodogöra sig introduktions- verksamheten krävs ibland att kommunen stödjer på andra sätt än med språkundervisning, försörjning etc. Nyanlända kan därför få stöd och hjälp för att lösa sociala behov. Det kan till exempel handla om bostads- eller hälsosituationen. Kommunen ska erbjuda socialt stöd till nyanlända flyktingar samt deras anhöriga som omfattas av ersättningsförordningen och ingår i introduktionsprogram. Övriga nyanlända har vanligtvis inte rätt till samma stöd. Kommunens insatser för socialt stöd utgår från familjeenheten. Det betyder att hela familjens välmående ska vägas in i planeringen av introduktions- programmet. Deltagarna i introduktionsverksamheten får antingen introduk- tionsersättning eller försörjningsstöd. Kommunerna väljer själva vilken typ av ersättning man vill betala ut. Kommunen kan även välja att betala ut ett högre belopp i introduktionsersättning än försörjningsstödet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och tillåta att hela eller delar av ersättningen får bibehållas även om individerna har vissa andra inkomster. Ett villkor för att introduktionsersätt- ning ska få beviljas är att den nyanlände förbinder sig att följa den introduktionsplan som fastställts av kommunen och honom eller henne. Rätten till schablonersättning enligt ersättningsförord- ningen är emellertid inte kopplad till huruvida kommunen väljer att utbetala introduktionsersättning eller inte. Så som ovan beskrivits är det i stället genomförandet av ett introduktionsprogram med visst angivet innehåll som är av avgörande betydelse. En introduktion med förutsättning för god måluppfyllelse förutsätter en god samverkan mellan flera olika aktörer. är det kommunerna som har huvudansvaret för introduktionen, men flera andra aktörer måste också göra ändamålsenliga insatser inom ramen för sina ansvarsområden. I avsnittet nedan beskrivs vad dessa aktörer utför eller kan utföra för insatser under introduktionen. Bakgrund - dagens introduktion Om den nyanlände är i arbetsför ålder ska samråd mellan kommu- nen och Arbetsförmedlingen ske under introduktionen. Nyanlända ska skrivas in och kartläggas av Arbetsförmedlingen efter anvisning av kommunen. I en del kommuner skrivs den nyanlände in på Arbetsförmedlingen i samband med treparts- samtal mellan kommunen, Arbetsförmedlingen och den nyanlände (samt vanligtvis också tolk). Det är ofta som gemensamma trepartssamtal inte äger rum. Enligt Arbetsförmedlingens regleringsbrev ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Arbetsförmedlingen ska vidare verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Enligt regleringsbrevet ska Arbetsförmedlingen dessutom redovisa hur myndigheten har arbetat för att förbättra utrikes föddas etablering på arbets- marknaden. Av förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmed- lingen framgår bl.a. att Arbetsförmedlingen har ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. Myndigheten ska inom ramen för detta ansvar vara samordnande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Myndigheten ska dessutom särskilt redovisa vilket genomslag riktlinjerna för Arbets- förmedlingens service till nyanlända invandrare fått i verksamheten. Av redovisningen ska framgå hur många som tagit del av Arbetsförmedlingens service, hur tidigt efter ett uppehållstillstånd som beviljats som Arbetsförmedlingen börjat arbeta med de nyan- lända samt vilka resultat som har uppnåtts. Eventuella problem i samverkan mellan olika aktörer ska redovisas, liksom förslag till lösningar. Dessutom ska Arbetsförmedlingen arbeta för att säker- ställa att verksamheten utformas så att den anpassas efter den enskildes förutsättningar samt att verksamheten ökar mångfalden och motverkar diskriminering i arbetslivet. Arbetsförmedlingen ska vidare bistå i i genomförandet av en förstudie av hur en uppföljning av intro- duktionen för nyanlända invandrare på lokal, regional och nationell nivå kan utformas. Förstudien ska bl.a. belysa om System för Utvärdering av Nyanländas Etablering () kan justeras och Bakgrund - dagens introduktion aktualiseras för att tillgodose behoven av en kontinuerlig uppfölj- ning av nyanländas etablering på arbetsmarknaden samt innehålla en särredovisning av personer som omfattas av ersättningsförord- ningen. Vid de tillfällen personer med utländsk bakgrund är i behov av arbetsmarknadspolitiska insatser ska detta ske inom ramen för de generella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.TPF6FPT Personer med utländsk bakgrund ska alltså inte särbehandlas inom arbetsmarknadspolitiken. Trots detta finns vissa särregleringar gällande invandrare inom ramen för Arbetsförmedlingens insatser och program samt ett fåtal åtgärder som endast riktar sig till den gruppen. Utrikes födda utgör dessutom en av de grupper som Arbetsförmedlingen ska prioritera. Det betyder att invandrare ska utgöra en större andel i program än deras andel av det totala antalet arbetslösa. Nedan presenteras först särregleringar gällande invandrare i de generella programmen och därefter insatser och program som bara riktar sig till invandrare/utrikes födda. Utöver Arbetsförmedlingens insatser och program är Arbetsförmedlingen medaktör i olika projekt som riktar sig till gruppen invandrare/utrikes födda. Projekten organiseras ofta på länsnivå i samverkan med t.ex. kommuner, ideella organisationer eller högskolor om genomförande och/eller finansiering. Dessa projekt tas dock inte upp i detta avsnitt. Generella arbetsmarknadspolitiska program och insatser med särregleringar för invandrareTPF7FPT Särregleringar för invandrare återfinns främst inom arbetsmarknads- utbildning, arbetspraktik och förberedande insatser och dessa beskrivs nedan. Utbildningens mål är att underlätta för den enskilde att få ett arbete samt att motverka att det uppstår brist på arbetskraft inom vissa yrken. Arbetsmarknadsutbildning ska generellt vara yrkes- inriktad för att deltagaren direkt efteravslutad utbildning ska kunna ta ett arbete. För att kunna delta krävs ofta att den arbetssökande har en grundutbildning och erfarenhet från ett arbete. 6TP PT Regeringens skrivelse 2001/02:129. 7TP PT Avsnittet bygger på Rapport 2006:11, Vad för vem och hur gick det sen?, IFAU 2006. Bakgrund - dagens introduktion förmedlingen upphandlar arbetsmarknadsutbildning av olika utbild- ningsanordnare. Främst upphandlas utbildningar inom verkstads-, transport- och restaurangbranschen, men personer som vill lära sig ett yrke från grunden bör enligt riktlinjerna göra det genom reguljär utbildning. Arbetsmarknadsutbildning är en kostsam verksamhet. Programmet har högst styckkostnad av Arbetsförmedlingens insatser om man i beräkningarna inkluderar både aktivitetsstöd och övriga kurskostnader. Arbetspraktik är ytterligare en åtgärd där det finns särregleringar för invandrare.