sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Ovanstående pekar på att det kostar 2,4 gånger mer att utbilda 3 000 insatsklara soldater enligt dagens system och regelverk jämfört med det förslag på utbildningssystem som kommittén lägger fram. 18.6Förslagens betydelse för övriga samhällsintressen 18.6.1Förslagens betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Kommitténs förslag bedöms ha betydelse för sysselsättning i olika delar av landet. De främsta orsakerna är dels att den militära utbildningen bör genomföras i olika delar av landet, dels att nämnda utbildning avses ge Försvarsmakten möjligheter att vidare- utbilda, anställa och kontraktera de rekryter som har uppfyllt kraven på militär behörighet. Att den grundläggande militära utbildningen bör kunna genomföras i olika delar av landet innebär att Försvarsmakten måste fördela den utbildande personalen utifrån var utbildningen ska genomföras. Det är svårt att uttala sig om var utbild- ningarna kommer att ske och därigenom bedöma hur en omfördel- ning av Försvarsmaktens personal i denna del kommer att påverka sysselsättningen regionalt. Erfarenheter från exempelvis visar att rekryte- ringsmålen ofta är lättare att uppnå i de delar av landet där militär- Konsekvenser av kommitténs förslag baser är förlagda. försvarsmakt har upplevt större svårigheter att rekrytera i storstadsregioner. Mot denna bakgrund gör kommittén bedömningen att proportionerligt sett fler personer kommer att söka till den grundläggande militära utbildningen från områden i nära anslutning till existerande förband jämfört med andra delar av landet. Fler bland dem som genomgår utbildningen kommer att anställas av Försvarsmakten jämfört med dagens system. Detta innebär att positiva sysselsättningseffekter kan förväntas där personer anställs. Den lokala rekryteringsbasen fram- står vara ännu starkare för hemvärnet/de nationella skyddsstyr- korna. Denna personalkategori kommer, utöver utbildande befäl, inte att vara anställd utan kontrakterad. Kommittén bedömer därför att hemvärnets/de nationella skyddsstyrkornas rekrytering inte kommer att ha nämnvärd betydelse för sysselsättningen. På de ställen i landet där förbandsverksamhet kommer att bedri- vas kommer fler personer att anställas. Detta medför en ökad skattebas och därigenom förbättrad finansieringsgrund för den offentliga servicen på lokal nivå. 18.6.2Förslagens betydelse för den kommunala självstyrelsen Kommittén bedömer att dess förslag kommer att sakna betydelse för den kommunala självstyrelsen eftersom några nya uppgifter inte tillförs kommunerna. 18.6.3Förslagens betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Kommitténs förslag kommer sannolikt inte att ha annat än margi- nell betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbe- tet. 18.6.4Förslagens betydelse för små företags arbetsförutsättningar med mera Kommitténs förslag om att erbjuda skydd för den enskildes ordina- rie anställning han eller hon fullgör en grundläggande militär utbildning kan ha konsekvenser för ett mindre företag. Ett exempel är ifall ett företag har en handfull anställda som alla är Konsekvenser av kommitténs förslag nödvändiga för att bedriva verksamheten. Om en av dessa nyckel- personer – på kort varsel enligt kommitténs förslag om att tidsut- dräkten mellan intresseanmälan och påbörjad utbildning bör begränsas till ett minimum – är frånvarande under minst cirka tre månaders tid kan detta påverka ett mindre företag i dess vardag. En negativ följd kunde bli att vissa kategorier av individer bedöms som mindre attraktiva att anställa av mindre företag. talar mycket för att ett mindre företag som skulle ställas inför en dylik situation skulle behöva anställa en ersättare under åtminstone en begränsad tid. Detta skulle i sin tur innebära att kommitténs förslag skapar förutsättningar för en mer dynamisk arbetsmarknad där fler personer ges möjlighet att pröva på olika arbetsuppgifter. I sammanhanget påpekas att småföretagare redan under pliktsyste- mets tid har påverkats av att anställda har ryckt in till grundutbild- ning. I jämförelse med utbildningsvolymerna i pliktsystemet kommer påverkan på företagandet snarare att vara mindre om tiden som en person är frånvarande från sin ordinarie anställ- ning begränsas till tidsåtgången för den grundläggande militära utbildningen. En annan viktig aspekt är att den person som väljer att genom- föra en grundläggande militär utbildning får kunskaper som är gynnsamma för företaget. Exempelvis leder Försvarsmaktens utbildningar ofta till ökade insikter om ledarskap, specialkunskaper i tekniska applikationer med mera. Erfarenheter som dessa kan bidra positivt till företagets utveckling. Kommitténs sammantagna bedömning är att dess förslag kommer att påverka små företags arbetsförutsättningar. Effekterna är emellertid svåra att kvantifiera jämfört med de sannolikt större effekterna i ett pliktsystem och de mervärden en utbildning inom Försvarsmakten kan ge som resultat. 18.6.5Förslagens betydelse för jämställdheten mellan män och kvinnor Kommittén har föreslagit att bestämmelserna i lagen om totalför- svarsplikt ska gälla lika för kvinnor och män. Konsekvensen av detta är att, när bestämmelser om tjänstgöring i totalförsvaret med värn- eller civilplikt tillämpas, bemanningsansvariga myndigheter får tillgång till personal baserat på individernas lämplighet. Det är i en sådan situation orealistiskt att lämpligheten skulle vara avhängig Konsekvenser av kommitténs förslag av om en person är kvinna eller man. Kommittén bedömer att andelen kvinnor i totalförsvaret till följd av föreslagna förändringar, om bestämmelserna om tjänstgöring i totalförsvaret med värn- eller civilplikt tillämpas, därigenom kommer att öka. En på frivillighet baserad militär rekrytering och utbildning av soldater medför att någon åtskillnad inte längre kommer att göras mellan män och kvinnor på motsvarande sätt som i dagens plikt- system. Förutsättningarna för tillträde till den grundläggande mili- tära utbildningen kommer därigenom att bli mer jämställda och möjligheterna för kvinnors engagemang i Försvarsmakten kommer att förbättras. Kommittén bedömer att detta kommer att resultera i en högre andel kvinnor i Försvarsmakten. Erfarenheter från andra stater som baserar sin militära personalförsörjning på frivillighet visar att andelen kvinnor generellt är högre än i stater med en personalförsörjning baserad på plikt för män. Kommitténs förslag kommer sammanfattningsvis att förbättra Försvarsmaktens förut- sättningar att nå dess målsättning om ett ökat antal kvinnor i verk- samheten. Detta är positivt för möjligheten att kunna ta ut de allra mest lämpade till Försvarsmakten. 18.6.6Förslagens betydelse för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Kommittén bedömer att Försvarsmaktens förmåga att utföra sina uppgifter, i synnerhet under internationella insatser, kan förbättras om myndigheten tillvaratar de språkliga och kulturella med mera kompetenser som personer med familje- eller egen bakgrund i stater utanför besitter. För att nå ut till personer med dessa kompetenser måste Försvarsmakten sannolikt rikta ökade kommu- nikationsinsatser mot svenskar med invandrarbakgrund. Följaktli- gen bedömer kommittén att en övergång till en på frivillighet base- rad militär personalförsörjning ger bättre möjligheter att nå de integrationspolitiska målen. 18.6.7Förslagens betydelse för personlig integritet Bestämmelserna om tjänstgöring med värn- eller civilplikt inom totalförsvaret inskränker individens rörelsefrihet. I och med att dessa bestämmelser inte längre bör tillämpas upphör denna Konsekvenser av kommitténs förslag inskränkning när det inte påkallas av försvarsberedskapen. En militär personalförsörjning baserad på frivillighet skapar därigenom ökade förutsättningar för den personliga rörelsefriheten för en stor grupp individer som har berörts av inskränkningen. Kommittén hänvisar i övrigt till den fördjupade analysen av integ- ritetsmässiga aspekter som har lämnats i tidigare kapitel. 19.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Förslagen innebär sammanfattningsvis att totalförsvarsplikten, såvitt gäller vilka personer som omfattas och de övergripande skyl- digheter som plikten innebär, i grunden består oförändrade. Dock föreslås att skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt med längre grundutbildning, som tidigare gällt endast svenska män, görs könsneutral. Det föreslås också att skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska kräva att regeringen med hänsyn till försvarsberedskap först har meddelat föreskrifter om detta. Så länge sådana föreskrifter inte har meddelats ska rekrytering och utbildning av personal för totalförsvarets behov ske på frivillig grund. För att förbereda för ett eventuellt ianspråktagande av personal med plikt ska dock totalförsvarspliktigas skyldighet att medverka till viss utredning om sina personliga förhållanden – annan utredning än mönstring – alltjämt gälla. Kommitténs förslag innebär också att totalförsvarspliktiga som har fullgjort frivillig militär utbildning eller tjänstgöring vid behov ska kunna skrivas in och tas i anspråk för värnplikt. Värnpliktstjänstgöring för denna personalkategori ska då inte behöva inledas med grundutbildning. 1 kap. 2 § Totalförsvarsplikt gäller för varje svensk medborgare från början av det kalenderår när han eller hon fyller till slutet av det kalenderår när han eller hon fyller . Totalförsvarsplikten gäller också för var och en som utan att vara svensk medborgare är bosatt i . Den föreslagna ändringen innebär att det inte längre anges att totalförsvarets personalförsörjning ska tryggas genom en totalför- svarsplikt. Ändringen är en följd av att rekrytering och utbildning av personal för totalförsvarets räkning enligt övriga förslag i fram- tiden ska ske på frivillig grund så länge inte regeringen föreskriver om annat. Totalförsvarsplikten finns kvar men totalförsvarets personalförsörjning ska inte alltid tryggas på detta sätt. 1 kap. 3 § En totalförsvarspliktig är skyldig att 1.medverka vid föreskriven utredning om sina personliga förhållanden, 2.tjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hennes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter, och 3.iaktta de föreskrifter i övrigt som meddelas i denna lag. Utredning om personliga förhållanden enligt första stycket 1 är mönstring eller annan utredning. Tjänstgöring enligt första stycket 2 fullgörs som värnplikt, civil- plikt eller allmän tjänsteplikt. Paragrafens första stycke är oförändrat. Andra stycket är nytt och innehåller en förklaring av vad totalförsvarspliktigas skyldighet att medverka till föreskriven utredning om sina personaliga förhållan- den innebär, samt ett förtydligande av på vilka sätt som den enskil- des skyldighet att tjänstgöra inom totalförsvaret kan fullgöras. Det sistnämnda förtydligandet finns i 1 kap. 4 § första stycket och flyttas. Genom de föreslagna ändringarna samlas angivandet av totalförsvarspliktigas övergripande skyldigheter och en kortare för- till vad utredning om den enskildes personliga förhållanden och skyldigheten att tjänstgöra inom totalförsvaret kan innebära, i en bestämmelse. Uppmärksammas bör att skyldigheten att medverka vid före- skriven utredning om personliga förhållanden, enligt vad som stad- gas i 2 kap. 1 §, gäller utan att regeringen föreskriver om det. Se vidare 1 kap. 3 § a och kommentaren till denna. 1 kap. 3 a § Totalförsvarspliktiga är endast skyldiga att genomgå mönstring enligt 2 kap. 2–3 §§ eller fullgöra värnplikt eller civil- plikt enligt 4 kap. om regeringen med hänsyn till att det behövs för försvarsberedskap har föreskrivit om det. Paragrafen är ny. Förslaget innebär att skyldigheten för totalför- svarspliktiga att genomgå mönstring och/eller fullgöra värnplikt eller civilplikt, görs beroende av att regeringen med hänsyn till försvarsberedskapen föreskriver om det. När försvarsberedskapen kan komma att kräva denna typ av beslut är, liksom vad gäller bestämmelserna i 3 kap. 10–11§§ och 4 kap. 8 §, avhängigt av regeringens bedömning. Det behöver inte föreligga några explicita förutsättningar såsom exempelvis höjd beredskap. Vid behov måste ansvariga myndigheter kunna påbörja åtgärder även i ett tidigare skede än detta. Ett beslut om att total- försvarspliktiga ska genomgå mönstring eller fullgöra värnplikt eller civilplikt kan komma att bli aktuellt exempelvis mot bakgrund av att det säkerhetspolitiska läget har förändrats eller mot bakgrund av att totalförsvarets behov av personal kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Bestämmelsen ger regeringen en möjlighet att välja mellan att föreskriva om att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att genomgå mönstring och att fullgöra värnplikt eller civilplikt, eller att enbart föreskriva om att totalförsvarspliktiga ska genomgå mönstring eller fullgöra värn- eller civilplikt. Regeringen har också möjlighet att skilja mellan värnplikt och civilplikt och kan välja att föreskriva om att totalförsvarspliktiga enbart ska vara skyldiga att fullgöra en av dessa tjänstgöringsformer. Även efter ett regeringsbeslut om att totalförvarspliktiga ska åläggas att genomgå mönstring eller fullgöra värnplikt och/eller civilplikt, måste naturligtvis även övriga i lagen angivna förutsätt- ningar vara uppfyllda för att en totalförsvarspliktig ska kunna åläg- gas att fullgöra olika pliktmoment. För att vara skyldig att genomgå mönstring måste exempelvis en totalförsvarspliktig ha erhållit kallelse till detta. Såvitt avser skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt måste en totalförsvarspliktig först ha skrivits in för Skyldigheten för värnpliktiga och civilpliktiga att full- göra beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring förutsätter enligt gällande rätt dessutom krigsplacering och ytterligare beslut av regeringen (jfr 4 kap. 7–8 §§). För att kunna ålägga totalför- svarspliktiga att fullgöra krigstjänstgöring krävs vidare att det före- ligger höjd beredskap. Noteras kan också att skyldigheten att full- göra allmän tjänsteplikt inte berörs av bestämmelserna i denna paragraf. Vad gäller totalförsvarspliktigas skyldighet att medverka vid föreskriven utredning om sina personliga förhållanden ska anmär- kas att det bara är skyldigheten att genomgå mönstring som görs beroende av att regeringen med hänsyn till försvarsberedskapen föreskriver om det. Skyldigheten att medverka till annan utredning i enlighet med 2 kap. 1 § omfattas inte av bestämmelserna i 1 kap. 3 a §. Skyldigheten att medverka till sådan utredning kräver med andra ord inte att regeringen har meddelat särskild föreskrift om det. Skälet är att vissa grundläggande uppgifter kontinuerligt behö- ver inhämtas i syfte att pliktsystemet snabbt och effektivt ska kunna börja tillämpas den dag regeringen finner det påkallat med hänsyn till försvarsberedskapen. Skälen för detta är närmare utvecklade i kommitténs allmänna överväganden, avsnitt 10.3.1 och 10.3.2. 1 kap. 4 § Värnplikten och civilplikten omfattar grundutbildning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring. Den allmänna tjänsteplikten innebär att den som är totalför- svarspliktig under höjd beredskap ska tjänstgöra enligt bestämmel- serna i 6 kap. Paragrafen är i huvudsak oförändrad. En ändring finns dock. Första stycket som anger på vilka sätt skyldigheten att tjänstgöra inom totalförsvaret kan fullgöras, förs över till 1 kap. 2 § som ett nytt fjärde stycke. 1 kap. 5 § Värnplikten ska fullgöras hos Försvarsmakten och ska alltid inledas med grundutbildning enligt denna lag, om inte den totalförsvarspliktige redan har fullgjort annan motsvarande militär utbildning eller tjänstgöring. Skyldigheten att fullgöra värnplikt omfattar endast svenska medborgare och gäller från början av det kalenderår när den totalförsvarspliktige fyller till slutet av det kalenderår när han eller hon fyller . Bestämmelsen behandlar endast värnplikten. Förslaget till ändring av första stycket utgörs av ett tillägg som innebär ett undantag från den nuvarande absoluta regeln att värnplikten alltid ska inledas med grundutbildning. Ändringen följer med viss självklarhet av att rekrytering och utbildning av personal för totalförsvarets behov , så länge regeringen inte föreskriver om annat, föreslås grundas på frivillighet. Förslaget innebär att personer som frivilligt har rekryterats och utbildats i Försvarsmaktens regi ska kunna tas i anspråk för repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring i enlighet lagen om totalförsvarsplikt, detta utan att de först behöver genomgå grundutbildning inom ramen för denna lag. För att kunna tas i anspråk på detta sätt måste emellertid personen ifråga ha förvärvat motsvarande kunskaper som värnplik- tig grundutbildning ger. Personen måste också först ha skrivits in för värnplikt (se vidare motiveringen till 3 kap. 4 a §). Förslaget till ändring av andra stycket innebär, genom att svenska män byts ut mot svenska medborgare att värnplikten blir könsneutral. Lagrummets tredje stycke, som hänvisar till lagen (1994:1810) om möjligheter för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning, föreslås i konsekvens här- med utgå. 2 § Varje svensk medborgare som är totalförsvarspliktig är för utredning som avses i 1 § skyldig att vid Totalförsvarets plikt- verk genomgå mönstring, om det inte är uppenbart att han eller hon saknar förmåga att fullgöra värnplikt och civilplikt. Skyldigheten inträder det kalenderår när den totalförsvars- pliktige fyller eller, för den som förvärvar svenskt medborgarskap senare, från och med den dag när han eller hon blir svensk medborgare. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyldig att genomgå mönstring efter det kalenderår när han eller hon fyller . 3 § Mönstringen ska ske i den totalförsvarspliktiges personliga närvaro. Den ska omfatta medicinska och psykologiska under- sökningar samt annan utredning av hans eller hennes personliga förhållanden. De föreslagna ändringarna innebär att skyldigheten att genomgå mönstring blir könsneutral. 1 § Om resultatet av mönstringen visar att den totalförsvars- pliktige har förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt, ska placera honom eller henne i en eller flera befattningsgrupper samt skriva in honom eller henne för värnplikt eller civilplikt eller i en utbildningsreserv. Befattnings- grupper ska finnas för chefer, för specialister och för övriga. 3 § Om resultatet av mönstringen visar att den totalförsvars- pliktige saknar förutsättningar att fullgöra värnplikt och civil- plikt, ska besluta att han eller hon inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. De enda ändringar som föreslås är de som krävs för att mönstrings- skyldigheten och skyldigheten att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska bli könsneutral. 3 kap. 4 a § En totalförsvarspliktig som har fullgjort annan mot- svarande militär utbildning eller tjänstgöring än vad som anges i denna lag får av skrivas in för värnplikt. Bestämmelsen, liksom underrubriken, närmast före bestämmelsen, är ny och saknar tidigare motsvarighet i lagen. Den motiveras av att även totalförsvarspliktiga som har genomgått frivillig utbildning inom Försvarsmakten vid behov ska kunna tas i anspråk för tjänst- i form av värnplikt om regeringen med hänsyn till försvars- beredskapen föreskriver om det, enligt vad som anges i kommitténs förslag till en ny 1 kap. 3 a §. Värnplikten ska för denna personal- kategori inte behöva inledas med grundutbildning. (Se vidare moti- vering till 1 kap. 5 §). I 1 kap. 7 § stadgas att ingen totalför- svarspliktig är skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt utan att först ha skrivits in för detta. Följaktligen måste det finnas lagstöd för att skriva in totalförsvarspliktiga som har fullgjort frivillig militär utbildning för värnplikt. Till skillnad från vad som gäller för inskrivning för värnplikt med grundutbildning, behöver inskrivning för värnplikt utan grundutbildning inte föregås av mönstring. Till- räckliga uppgifter om den enskildes tjänstbarhet kommer i allmän- het att finnas från hans eller hennes tidigare tjänstgöring inom Försvarsmakten. 3 kap. 5 § För den som skrivs in för sådan värnplikt eller civilplikt som omfattar grundutbildning, ska följande bestämmas vid inskrivningen: 1.den befattning eller typ av befattning som han eller hon skall utbildas till, 2.de förband, skolor, myndigheter eller andra organisationer där grundutbildningen huvudsakligen skall fullgöras, 3.grundutbildningens längd, och 4.om grundutbildningen skall pågå , året och månaden när grundutbildningen är planerad att börja. Ändringen är en följd av kommitténs förslag att den som har genomgått frivillig utbildning ska kunna skrivas in för värnplikt utan grundutbildning. Det är bara för dem som ska skrivas in för värnplikt med grundutbildning, som de i paragrafen uppräknade förhållandena behöver bestämmas. 3 kap. 6 § Vid inskrivning för värnplikt eller civilplikt som inte omfattar grundutbildning ska det bestämmas vilken befattning som den som skrivs in ska upprätthålla. Förslaget innebär att inskrivning för värnplikt läggs till i bestäm- melsen vilken nu endast reglerar inskrivning för civilplikt. Änd- ringen motiveras av att det föreslås att totalförsvarspliktiga som har fullgjort frivillig militär utbildning eller tjänstgöring ska kunna skrivas in för värnplikt utan grundutbildning. (se motivering till 1 kap. 5 § och 3 kap. 4a §) och är nödvändig om kravet på inskriv- ning mot befattning genomgående ska ha stöd i lag. 3 kap. 9 § Ett beslut enligt 1, 3 , 4 eller 4 a § får ändras av . Om den som har skrivits in har påbörjat en grundutbildning, får beslutet också ändras av den myndighet som verket bestämmer. Om det behövs för bedöm- ningen, är den som är totalförsvarspliktig skyldig att genomgå förnyad mönstring eller annan utredning enligt 2 kap. Om en ändring av ett beslut om inskrivning innebär att tiden för grundutbildningen blir längre än enligt det tidigare beslutet, krävs att den som beslutet avser godkänner ändringen. Om inte annat följer av 10 §, skall detsamma gälla i fråga om ändring av ett beslut om inskrivning i utbildningsreserven till inskrivning för värnplikt eller för sådan civilplikt som omfattar en längre grundutbildning än . Paragrafen behandlar möjligheterna för eller annan att ändra ett inskrivningsbeslut. Det föreslagna tillägget, som innebär att en hänvisning till 3 kap. 4 a § läggs till, innebär att även ett beslut enligt den nya bestämmelsen i 3 kap. 4 a § kan ändras på motsvarande sätt och under samma förutsättningar som gäller för ett beslut som har tagits i enlighet med 3 kap. 1–2 §§ eller 4 §. 3 kap. 12 § En totalförsvarspliktig som efter avslutad grundutbildning har förvärvat tillräckliga kunskaper och färdigheter för en krigsuppgift skall krigsplaceras i en befattning eller i en viss verksamhet som han eller hon är lämplig för. Den som har genomgått en längre grundutbildning än skall krigsplaceras i den verksamhet där grundutbildningen full- gjordes, om det inte från totalförsvarets synpunkt är väsentligt bättre att han eller hon krigsplaceras i en annan verksamhet. En totalförsvarspliktig som har fullgjort annan militär utbild- ning eller tjänstgöring än sådan grundutbildning som anges i denna lag och som därigenom har förvärvat tillräckliga kunskaper och färdigheter för en krigsuppgift får krigsplaceras i en befattning eller i en viss verksamhet som han eller hon är lämplig för. Krigsplaceringen ska inte kvarstå längre än efter det senaste tjänstgöringstillfället. Om det finns särskilda skäl i enskilda fall, får beslut fattas om förlängning. Andra stycket är nytt och motiveras av att även de som har full- gjort frivillig militär utbildning och tjänstgöring vid Försvarsmak- ten ska kunna krigsplaceras. (Se motiveringen till 1 kap. 5 § ovan.) I förslaget anges att sådana personer får krigsplaceras.