sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Utöver den tryckta tidningen, tillhandahålls även en webbpublikation som kostar för utvecklingskostnader och fasta avgifter. Kommittén vill inte specifikt uttala sig om hur omfattande utgivningen av den föreslagna tidningen bör vara eller hur stor redaktion som skulle behövas. Kommittén bedömer emellertid att endera Försvarsmakten eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör kunna bidra med administrativt stöd på det sätt som Riksdag och Departement erhåller. Genom att tidningen bör granska hela försvaret torde samhällsintresset för tidningen vara relativt stort. Därigenom skulle annons- och prenumerations- intäkterna kunna vara relativt omfattande. Tidningen kostar att producera. bör läggas ned, bör denna kostnad räknas av de merkostnader som den av kommittén föreslagna publikationen kommer att medföra. 6 Fördelningen är maximalt från , prenumerationsintäkter på cirka 4,8 miljoner och annonsintäkter om . Konsekvenser av kommitténs förslag 18.4Förslagens betydelse för kostnader vid andra myndigheter 18.4.1Förslagens betydelse för kostnader vid Den föreslagna personalförsörjningsreformen innebär att kost- nadsbesparingar kan göras som en omfördelning av resurser kommer att ske. Vad gäller , noteras att en del av de uppgifter som myndigheten ska ägna sig åt kommer att vara anslagsfinansierade, medan andra är avgiftsfinansi- erade. När möjligheter till rationaliseringar diskuteras, bör emel- lertid erinras om att samma personal kan arbeta både med anslags- och avgiftsfinansierade arbetsuppgifter, något som försvårar bedömningar av vilken rationaliseringspotentialen kan vara. mönstrade/antagningsprövade cirka 25 000 unga män och kvinnor. Att testvolymerna antas minska till cirka 18 000 vid en övergång till en militär perso- nalförsörjning baserad på frivillighet skulle således innebära att personalbehov i administration för totalförsvarsplik- tiga samt test- och urvalsförfarande minskar. Detta skulle innebära i besparingar främst i den verksamhet som är anslagsfinansierad. Det går inte att avgöra vilka rationaliseringar som är mest effektiva, men det kan exempel- vis handla om nedläggning av verksamhetsställen och/eller minsk- ning av antalet årsarbetskrafter. Personalkategorier som sannolikt berörs är mönstringsförrättare och stödfunktioner avseende total- försvarspliktiga. Likaså skulle arbetsuppgifterna för den personal som ansvarar för drift av IT-system minska till följd av mindre omfattande arbetsuppgifter. åtgår resurser inom även för arbete med krigs- placeringar, omorganisationer av krigsorganisationen, tjänst- göringsredovisning med mera. Denna verksamhet bör kunna ratio- naliseras. Dock är denna verksamhet avgiftsfinansierad och därigenom beroende av efterfrågan från beställarna. Kommittén saknar tillräckligt underlag för att bedöma vilka besparingar som en minskad efterfrågan skulle kunna medföra. Enligt kommitténs förslag kommer , vid sidan av den testverksamhet som den bör sköta på uppdrag av Försvarsmakten, att vara fortsatt ansvarig för personal- redovisning för totalförsvaret samt ansvarig för genomförande av annan utredning än mönstring. Delar av denna verksamhet är Konsekvenser av kommitténs förslag anslagsfinansierad och bör vara det även . Följakt- ligen kommer att behöva en anslagsfinansierad grund- organisation som, utöver personal för nödvändig personalredovis- ning och annan utredning än mönstring, kommer att innefatta bland annat en verksledning och vissa stabsfunktioner. I denna del är det komplicerat att kvantifiera eller klassificera de exakta behov som finns, inte minst genom att framtida medarbetare kommer att, ur ett effektivitetsperspektiv, behöva lösa flera olika arbetsuppgifter oavsett finansieringsform. Utifrån denna aspekt och på grundval av underlag från , bedömer kommittén att grundorganisationen kan komma att behöva anslagsintäkter om . Till detta belopp tillkommer redogjorda och avgiftsfinansierade intäkter. Kommittén föreslår att tillämpningen av skyldigheten att medverka till annan utredning än mönstring även ska omfatta samtliga kvinnor som är svenska medborgare. Förslaget innebär att samtliga personer i en årskull åläggs att svara på frågor från Plikt- verket. En åldersklass 18-åringar motsvarar cirka 120 000 kvinnor och män. Med utgångspunkt i dagens kostnader för denna verk- samhet bedömer kommittén att den årliga driftskostnaden för att administrera ett webbtest uppgår till . Kostnader tillkommer i form av informationsinsatser om lämplighetsundersökningen samt den information som enligt kommitténs förslag bör ges till de värnpliktiga som berörs av reformens genomförande. Eftersom kvinnor tidigare inte har behövt svara på frågorna i enkäten bör informationsbehovet mot denna grupp vara relativt stort och kräva resurser utöver dem som den ovan redovisade grundorganisationen kräver. Kostnaden för dessa informationsinsatser är svåra att uppskatta, men de torde kunna uppgå till , men minska allt eftersom kunskaperna om förändringarna i lagen om totalförsvarsplikt vinner acceptans. Kommitténs förslag innebär att delar av den verksamhet som bedrivs vid kommer att försvinna i och med att bestämmelserna om tjänstgöring med värn- eller civilplikt inom totalförsvaret inte tillämpas. Detta handlar om moment som inträffar före, under och efter mönstrings-/antagnings- prövningsverksamheten. Konkret kommer mönstringsförrättarens uppgifter att försvinna liksom ett så kallat förbandsansvar som innebär att stöd och service ges till Försvarsmaktens värnplikts- handläggare vad gäller uppfyllnad av värnpliktsbeställningar. Konsekvenser av kommitténs förslag tjänstgöringsadministration avseende kallelser till tjänstgöring, personärenden (uppskov och ändrade inskrivningsbeslut), avise- ringar till , förmånsreglering, utskick av tjänstgöringshandlingar, med mera kommer likaså att försvinna liksom deltagande i allmänna informationskampanjer om total- försvarsplikten. Detta betyder att rationaliseringar av verksamheten kan göras vilket medför ekonomiska besparingar. Storleken på besparingarna är dock svåra att uppskatta, bland annat beroende av om ett behov bör finnas för att snabbt kunna återuppta verk- samheterna som följer av tillämpning av bestämmelserna om tjänstgöring med värn- eller civilplikt inom totalförsvaret. 18.4.2Förslagens betydelse för kostnader vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Kommittén har i kapitel 15 lämnat olika förslag på hur allmän- hetens kunskap om försvar och samhällets krisberedskap kan stär- kas under Myndighetens för samhällsskydd och beredskap huvud- mannaskap. MSB har flera funktioner som hanterar extern information. Avseende folkförankring handlar det närmast om en förberedande information inom ramen för myndighetens risk- och sårbarhetsreducerande arbete. En enhet arbetar särskilt för den enskildes säkerhet och beredskap. Denna enhet svarar för flera viktiga informationsfunktioner som var spridda vid , och Styrelsen för psykologiskt försvar. Eftersom enhetens uppgifter handlar om att förmedla kunskaper till allmänheten om hur olika krissituationer kan hanteras skulle denna enhet kunna hantera den typ av uppdrag om ökad folkförankring som kommittén föreslår. Nämnda enhet arbetar med väsentliga delar av det kommittén föreslår. Emellertid tillkommer stora kunskapsområ- den, framför allt sådant som rör rikets försvar, vilket bör kräva till- skott av personalresurser. Kommittén bedömer att de tillkom- mande uppgifterna, främst avseende samordning, kommer att behöva ett ökat personalbehov bestående av två till fyra personer. Den utvidgade informationen medför sannolikt också en viss merkostnad i sig – något som emellertid beror på hur stora grupper som bör nås; i vilka former som informationen ges; vilka avgräns- ningar som görs; vilket tidsperspektiv det kan handla om samt hur kostnader fördelas mellan olika myndigheter. Konsekvenser av kommitténs förslag 18.4.3Kostnaden för en ny försvarsgranskningsnämnd Kommittén föreslår att en försvarsgranskningsnämnd inrättas. Nämnden ska bland annat granska behandlingen av rekryter inom Försvarsmakten och medinflytandearbetet inom myndigheten. För att kunna fullgöra de uppgifter som nämnden föreslås hantera, kommer nämnden att behöva bestå av förordnade leda- möter samt anställd kanslipersonal. Mot bakgrund av erfarenheter från exempelvis försvarsombudsmannafunktionerna i och , kan nämndens uppgifter sannolikt öka under en inledningsfas tills det att en jämn arbetsbelastning har uppnåtts. Det är för tidigt att avgöra hur stor personalvolymen vid den föreslagna nämnden bör vara. Kommittén bedömer emellertid, med beaktande av andra nämndmyndigheters budget, att de årliga omkostnaderna för nämnden, efter det att dess organisation har byggts upp, inte torde överstiga . 18.5Förslagens betydelse ur ett effektivitetsperspektiv Enligt vad som har anförts i kapitel 17, bör från och med 2012 majoriteten av dem som väljer att engagera sig i Försvarsmakten kunna rekryteras bland dem som har fullgjort en grundläggande militär utbildning inom myndigheten. Rekryteringsbehovet av gruppbefäl, soldater och sjömän till stående och kontrakterade förband bedöms uppgå till 3 000 individer om den genomsnittliga anställningstiden är (hemvärnets behov ingår inte i detta beräkningsunderlag). Personaluppfyllnaden är nödvändig för att kunna uppfylla de operativa mål som Försvarsmakten har getts av statsmakterna. Med utgångspunkt i detta rekryteringsbehov kan det vara av intresse att göra en uppskattning av vilka kostnaderna i ett frivillig- respektive pliktsystem kan vara för att utbilda 3 000 insatsberedda gruppbefäl, soldater och sjömän. En sådan uppskattning måste baseras på ett antal antaganden. Beräkningarna bör därför inte ses som några absoluta sanningar utan snarare som en indikation på vilka kostnaderna kan vara för att få ut en avsedd effekt från två olika system. I de kostnadskalkyler och jämförelser av effektiviteten mätt på hur många insatsklara soldater som frivillig- respektive pliktsyste- men förväntas leda till har utgångspunkten varit de kostnader och Konsekvenser av kommitténs förslag uteffekter som dagens pliktbaserade personalförsörjningssystem medför. 18.5.1Kostnader i ett frivilligsystem för att få ut 3 000 insatsberedda gruppbefäl, soldater och sjömän Frivilligförslaget innefattar en cirka lång grund- läggande militär utbildning varefter de som är intresserade endera genomgår en kompletterande militär utbildning alternativt tecknar avtal om anställning i Försvarsmakten.7 erbjuds befattnings- och förbands- utbildning. Lönen antas vara 25 000 kro- nor/månad inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter (och avsätt- ning för pension).8 Kommittén antar att den totala längden på utbildningen för att en soldat ska kunna vara beredd att genomföra en insats uppgår till cirka elva månader.9 Det är viktigt att påminna om att den föreslagna personalförsörjningen innebär att en person kommer att utbildas i det förband där han eller hon förväntas tjänstgöra. Med andra ord kommer både befattnings- och förbandsutbildning att ske efter det att den grundläggande militära utbildningen är avklarad. Några dubbla förbandsstrukturer kommer till skillnad från i dagens system inte längre att finnas. Innebörden av detta är att Försvarsmakten inte längre behöver utbilda och samöva krigsförband som den ska skapa och utbilda separata beredskaps- och rotationsförband för den interna- verksamheten. Utifrån jämförelser med frivilligsystem i andra länder bedömer kommittén att av dem som påbörjar en grund- läggande militär utbildning kommer att sluta under denna eller avstå från fortsatt engagemang efter utbildningens slut. Detta innebär att Försvarsmakten – för att kunna anställa 3 000 soldater eller sjömän – måste erbjuda grundläggande militär utbildning för cirka 4 300 individer. Av de 3 000 som rekryteras erbjuds avlönad 7För enkelhetens skull antar kommittén att de som anställs av Försvarsmakten träder in i anställning efter den militära grundutbildningen. 8Detta motsvarar en lön om före skatt, det vill säga en nivå som skyttesoldater i regel får vid anställning i insatsorganisationen efter värnpliktsutbildning. 9Utbildningstiden för att en soldat ska kunna vara beredd att genomföra insats är självfallet avhängigt av vilken form av insats som ska genomföras samt vilken befattning den enskilde ska besitta. Därför bör , generellt sett, betraktas som kortast möjliga tid innan en enskild soldat kan anses vara insatsklar. Konsekvenser av kommitténs förslag befattnings- och förbandsutbildning varefter soldaten antas vara beredd att delta i insats. För varje person som kan erbjudas en utbildningsplats, måste erfarenhetsmässigt tre personer genomgå ett testförfarande. Således måste cirka 13 000 personer genomgå tester vid . I avsnitt 18.3.2 har redovisats att testkostnaden per person i ett frivilligsystem torde uppgå till . Till detta ska läggas administrativa kostnader hos Försvarsmakten. Mot bak- grund av vad som har anförts i avsnitt 18.3.2 skulle dessa uppgå till (avgifterna för att hantera de nationella skyddsstyrkornas administration har deducerats från totalsum- man). De sammanlagda testkostnaderna för att utbilda blivande soldater i frivilligsystemet skulle därmed uppgå till cirka 75 mil- joner kronor. HKV INFOS bedömning är att marknadsföringskostnaden för att rekrytera en person i ett frivilligsystem är . För att attrahera 4 300 personer till en grundläggande militär utbildning skulle marknadsföringskostnaderna därigenom behöva uppgå till . Ett led i kostnadsberäkningarna är att bedöma vilka kostnaderna är för att testa, rekrytera och utbilda 4 300 frivilliga rekryter under en grundläggande militär utbildning. Kommittén antar härvid att den ersättning som Försvarsmakten erbjuder rekryterna är den mellanliggande nivån, det vill säga . Utbildningskostnaden per rekryt uppgår då till /dag enligt tabell 18.3. Tabell 18.6 Kostnader () för att marknadsföra, genomföra tester och urval samt utbilda 4 300 rekryter med i månatlig ersättning Kommittén antar att 3 000 av dem som har genomgått grund- läggande militär utbildning väljer att teckna avtal med Försvars- makten. ges befattnings- och förbands- utbildning för den enskilde inom ramen för anställning eller Konsekvenser av kommitténs förslag Eftersom soldaten är anställd betalas inga ekono- miska ersättningar ut förutom själva lönen. I lönekostnaden är sociala avgifter inräknade. Därför faller tjänstgöringsdagkostnaden bort från kostnadsposterna och ersätts med lönekostnad per dag. Utbildningskostnaderna i befattnings- och förbandsskedet är dyrare än under den grundläggande militära utbildningen. Dessa antas uppgå till per dag. Att denna kostnad antas vara högre än under värnpliktssystemets beror på att all befattningsutbildning bör ske utifrån insatsorganisationens behov. Därigenom antas att utbildning av vissa mindre kostnads- krävande befattningar inte kommer att ske. Vidare antas att kost- nader för befälslöner är identiska jämfört med den grundläggande militära utbildningen. Kommittén väljer att bortse från övriga svår- kvantifierbara poster såsom avtalsreglerade förmåner, administra- tion, stödfunktioner, ersättningar för sjukvård och ideella skador med mera. Således kommer den verkliga kostnaden för utbildning för anställda att överstiga de belopp som redovisas. Tabell 18.7 Dagkostnaden för en anställd soldat under utbildning Kostnadspost (kronor/dag) Kostnaden för att vidareutbilda 3 000 anställda soldater uppgår därmed till . Läggs denna summa samman med kostnaderna för att marknadsföra, genomföra tester och urval samt summan för att kunna få fram 3 000 insatsklara soldater i ett frivil- ligsystem. Totalkostnaden för detta bedöms, utifrån de antaganden och osäkerhetsfaktorer som har redovisats, uppgå till minst 1 . Konsekvenser av kommitténs förslag 18.5.2Kostnader i ett Pliktsystem för att få ut 3 000 insatsberedda gruppbefäl, soldater och sjömän I jämförelse med ett frivilligsystem är det ineffektivt att i ett plikt- system utbilda soldater i syfte att få ut dem insatsberedda för missioner. Förklaringen till detta är att de nuvarande bestämmel- serna i lagen om totalförsvarsplikt kräver att värnpliktiga ska utbil- das utifrån krigsorganisationens behov. Värnpliktsutbildningen innefattar grundutbildning och samövning i syfte att bemanna ett specifikt krigsförband. Dessa krigsförband kan inte användas fullt ut annat än om den krigsplacerade personalen kallas in till tjänst- . Med totalförsvarsplikten som grund kan dessa krigsplace- rade värnpliktiga inte användas för att bemanna de internationella insatserna. För att få personal till dylika insatser måste därför förband för internationella uppgifter och beredskapsförband skapas genom att soldater som har fullgjort grundutbildning och krigspla- cerats i krigsförband rekryteras på frivillig grund. Personal för dessa missionsspecifika insatser måste till skillnad från befattnings- och förbandsutbildningsskedet i stående förband i frivilligsystemet samövas efter det att värnpliktsutbildningen är fullgjord. Pliktsystemet omfattar därmed grundutbildning varefter en frivillig tredje termin fullgörs av dem som är intresserade av detta. Den tredje frivilliga terminen fokuserar på förbands- och missionsspecifik utbildning varvid lön betalas ut.10 redovisade i delbetänkandet, förekommer det oklarheter om hur många bland tidigare värnpliktsutbildade som de facto har tecknat kontrakt för en tredje frivillig termin. Orsakerna är bland annat att vissa har valt att söka till utlandsstyrkan efter det att grundutbildningen har avslutats samt att personer som stod i beredskap för Nordic Battlegroup inte var anställda i utlandsstyrkan. Oklarheterna till trots antar kommittén att tecknar avtal efter elva månaders värnplikt. Utifrån omständigheterna är detta sannolikt ett frikostigt antagande. För att kunna få ut 3 000 insatsberedda soldater behöver därigenom 10 000 personer åläggas att genomföra värnpliktsutbildning.11 Som tidigare konstaterats måste tre personer genomföra tester för varje utbildningsplats som erbjuds. Således måste i ett plikt- 10Liksom i frivilligsystemet antas lönen inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgå till 11Kommittén väljer att inte göra något antagande om hur många värnpliktiga som genom detta skulle lagföras för brott mot lagen om totalförsvarsplikt utan fokuserar i stället på pliktsystemets, utifrån de krav som statsmakterna har satt på Försvarsmaktens verksamhet, Konsekvenser av kommitténs förslag system 30 000 personer mönstras/antagningsprövas till de kostna- der som mönstring och antagningsprövning föranleder i dagens system. Effektiviseringar i mönstringsförfarandet går inte att anta eftersom vissa av uppgifterna som görs vid är en följd av bestämmelserna om tjänstgöring med värn- eller civilplikt inom totalförsvaret. Kostnaderna per mönstrad/antagningsprövad upp- går till i ett pliktsystem.12 De totala urvalskostna- derna i ett pliktsystem uppgår därigenom till . HKV INFOS har angett att Försvarsmakten har marknads- föringsomkostnader på . Detta rör rekrytering till utlandsstyrkan, officersyrket, aspirantutbild- ningen med mera. Med utgångspunkt i vad som har redovisats i tabellen i kapitel 14 utgör utlandsstyrkans marknadsföringskost- nader av denna summa . Kommittén väljer i denna del att bortse från de informationsinsatser och av dessa följande kostnader som har genomförts för att marknadsföra värnplikten. Kommittén antar att ersättningsnivåerna för de värnpliktiga bibehålls vid dagens nivåer, det vill säga att de är lägre i jämförelse med vad som erbjuds i frivilligförslaget. En justering avseende utbildningskostnaden måste emellertid göras mot bakgrund av att befattnings- och förbandsutbildning är dyrare än grundläggande soldatutbildning till följd av bland annat nyttjande samt förbru- kande av dyrare utrustning och materiel. Kommittén antar därför att denna höjda utbildningskostnad, utslaget över , uppgår till totalt per dag. Snarlik (men högre) höjning har gjorts i frivilligsystemet efter den grundläggande militära utbildningen. En tillkommande post i värnpliktssystemet är avsätt- ning för pensioner, en post som tillkommer efter 120 dagars utbildning. Utslaget per värnpliktig och dag uppgår denna summa till . Övriga poster antas vara oförändrade och kommit- tén bortser därmed från att resekostnaderna i värnpliktssystemet sannolikt är avsevärt högre än vad hemvärnet (vars underlag beräk- ningarna delvis utgår ifrån) har haft. Kommittén vill ånyo poäng- tera att beräkningarna är osäkra och att de bör ses som en indika- tion på vilka kostnaderna kan vara. 12 Kommittén bortser från eventuella stordriftsfördelar i testverksamheten. Å andra sidan kan en utvidgad verksamhet kräva satsningar i infrastruktur med mera, något som kan verka kostnadsdrivande. Konsekvenser av kommitténs förslag SOU 2009:63 Tabell 18.8 Dagkostnaden för att utbilda en värnpliktig med dagens ersätt- ningsnivåer Kostnadspost (kronor/dag) Tabell 18.9 Kostnader () för att mönstra-/antagningspröva och marknadsföra i syfte att utbilda 10 000 värnpliktiga med dagens ersättningsnivå Löner betalas ut under den långa termin tre till de uppskattningsvis 3 000 personer som vill delta i insatsverksamhet. Bortsett från att utbildningen ges i stället för åtta i frivilligsystemet, är alla övriga antaganden desamma systemen emellan. 13 Inklusive dagersättning, ersättning för måltidskostnader utanför tjänstetid, utbildningsbidrag, familjebidrag samt resor. 15Restposten består av administration, livränta, beklädnadsersättning, sjukpenning och kostnader för fria högskoleprov. Den totala kostnaden för nämnda ersättningar bedöms vara låg. SOU 2009:63 Konsekvenser av kommitténs förslag Tabell 18.10 Dagkostnaden för en anställd soldat under termin 3 Kostnadspost (kronor/dag) Kostnaden för att vidareutbilda 3 000 anställda soldater , enligt dagens system, uppgår därmed till . Denna summa ska läggas samman med kost- naderna för att mönstra/antagningspröva, marknadsföra och utbilda 10 000 värnpliktiga . Av denna grupp värnpliktiga antas teckna kontrakt för fortsatt anställning. De sammanlagda summorna är den kostnad som bedöms krävas för att kunna få fram 3 000 insatsklara soldater enligt dagens pliktsystem. Totalkostnaden för detta bedöms, utifrån de antaganden och osäkerhetsfaktorer som har redovisats, uppgå till . 18.5.3Sammanfattning av plikt- respektive frivilligsystemens effektivitet i att utbilda insatsklara soldater En grundläggande skillnad mellan de två olika systemen är att utbildningen i pliktsystemet syftar till att fylla krigsorganisationens behov. Samtliga värnpliktiga ska genom utbildningen få de erfaren- heter som krävs i krigsorganisationen. Detta har ansetts kräva elva månaders utbildning. Att personer därefter har varit villiga att fort- sätta inom Försvarsmakten har varit en positiv bieffekt av plikt- systemet, inte ett mål. De nuvarande bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt försvårar möjligheterna att skapa en effektivare personalförsörjning utifrån insatsorganisationens behov. Det bör framhållas att frivilligsystemet syftar till att personalförsörja insatsorganisationen genom individvis omsättning till skillnad från det nuvarande systemet som baseras på förbandsvis omsättning. Detta torde med stor sannolikhet göra personalförsörjningen mer effektiv. Den kostnadsjämförelse som har gjorts i föregående avsnitt baseras på en mängd antaganden, men utgör kommitténs bästa Konsekvenser av kommitténs förslag bedömning av vilka kostnaderna kan vara i dagens system och vilka kostnaderna kan bli ifall kommitténs förslag vinner bifall. Slutligen kan det vara värt att illustrera hur effektiva, ur ett kostnadsperspektiv, de olika systemen är för att få fram 3 000 insatsklara soldater. Tabell 18.11 En jämförelse av hur effektiva plikt- respektive frivilligsystemen är för att få ut 3 000 insatsklara soldater