sou · GXB329 · 2009-04-09 00:00:00 — AB fick koncession på att bedriva värdeautomatspelet och överskottet från värdeautomaterna skulle tillfalla det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamheter. Av överskottet skulle till- falla ungdomsorganisationerna och resterande idrotts- rörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet. generera- des ett sådant överskott och fick del av överskottet med att för- dela till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. ersattes detta system med ett system för vinstdelning i förhållande till AB Svenska Spels totala vinst. Efter avdrag för ett grundbelopp som tillfaller staten öronmärks reste- rande överskott till ungdomsorganisationerna och till idrotten. Medlen utbetalas till och som fördelar överskottet enligt de riktlinjer som regeringen beslutar. anger i sin granskning tre problem med att ung- domsorganisationerna får bidrag som finansieras vid sidan av stats- budgeten. För det första är det oklart om de regler som gäller för- delningen av statsbidragen även gäller för överskottet från AB . För det andra innebär kopplingen till AB lönsamhet viss osäkerhet när det gäller framtida finansiering. För det tredje innebär tudelningen av finansieringen att förutsätt- ningarna för att göra en samlad budgetprövning av stödet till ung- domsorganisationerna försvagas. Mot denna bakgrund lämnade en framställning (2005/06:RRS15) till där styrelsen föreslår att regeringen ser över sättet att finansiera statsbidraget till ungdomsorganisationerna. Kultur- utskottet har behandlat och avstyrkt denna framställning (bet. 2005/06:KrU22) med hänvisning till att regeringen kommer att uppdra åt en sakkunnig att utreda frågan om fördel- ning av medel från AB . Utredaren ska se över om kontroll och upp- följning av statsbidraget till ungdomsorganisationer är upplagd och genomförd på ett sätt som möjliggör att de uppgifter som är avgörande för utbetalning av bidraget kan kontrolleras på ett god- tagbart sätt. Utredaren ska vidare lämna förslag till hur bidrags- reglerna ska utformas för att formalisera ansökningsförfarandet och granskning av organisationernas bidrags- ansökningar och på så sätt tillgodose rimliga krav på likvärdighet och förutsebarhet i bidragsgivningen. I granskning av statsbidragen till ungdomsorga- nisationer och i den årliga revisionen av räken- , har framfört kritik bland annat när det gäller myndighetens handläggning och kontroll av beslut om statsbidrag till ungdomsorganisationer. har genomfört ett omfattande förändringsarbete när det gäller handläggning av statsbidrag till ungdomsorganisatio- ner. Utredaren ska därför analysera om reformarbete är tillräckligt i förhållande till den kritik som fram- förts av och, om det fortfarande finns brister i handläggningsrutinen, föreslå vilka åtgärder som ska vidtas för att avhjälpa dessa brister. Utredaren bör granska hur myndigheten analyserar vilka risker för fel i handläggning och beslut som finns och vilka kontroller myndigheten faktiskt genomför och i vilken omfattning. Underåriga i ideell förenings styrelse En kartläggning har genomförts av ideella föreningars rättsliga villkor (dnr IJ2007/209/D). En av huvudprinciperna för inriktningen på statsbidraget till ungdomsorganisationer har varit att ge stöd till organisationer där barn och unga själva styr verk- samheten. Denna intention kan enligt tolkning i många fall strida mot regler om underårigas möjlighet att ingå i ideella föreningars styrelser. Därtill finns det enligt Ungdoms- styrelsen indikationer på att och enskilda skatte- kontor har utvecklat en restriktiv praxis när det gäller att tilldela ideella föreningar där underåriga ingår i styrelsen organisations- nummer. Flera lokalföreningar inom de organisationer som får statsbidrag har enligt uppgifter från nekats organisationsnummer med hänvisning till detta. För den framtida utvecklingen av statsbidraget till ungdoms- organisationer är det därför väsentligt att få klarhet i om det finns några faktiska och rättsliga problem när det gäller underårigas möj- lighet att ingå i ideella föreningars styrelser. Stöd till nationella minoriteter, ungdomsorganisationer bildade på etnisk grund, de politiska ungdomsförbunden, generationsöver- gripande verksamhet och ansvar för fördelningen av statsbidraget Statsbidrag till ungdomsorganisationer för nationella minoriteter i ges i form av särskilt bidrag, då de på grund av sin begränsade rekryteringsbas inte uppfyller de krav på lägsta med- lemsantal som uppställs för statsbidraget. antog regeringens proposition Natio- nella minoriteter i (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). De nationella minoriteterna samer, som dess- utom är ett urfolk, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar har funnits i och omfattas av den svenska minoritets- och samepolitiken. Propositionen tydliggör att det, för att målet med minoritetspolitiken ska kunna förverkligas, krävs att samtliga nationella minoriteters behov och intressen beaktas i alla delar av landet och på alla nivåer i samhället. Eftersom som stat åtagit sig att aktivt främja bevarandet av de nationella minoriteternas språk och kulturer finns det, förutom de generella målen för stöd till ungdomsförbund, ett särskilt behov att stödja ungdomsförbundens arbete för att stärka barn och ungdomars möjlighet att tillägna sig sitt nationella minoritetsspråk och sin kulturella identitet. Mot bakgrund av att de nationella minoriteternas ungdomsorga- nisationer har en begränsad rekryteringsbas och att det finns en särskild minoritetspolitik som betonar de nationella minoriteternas särställning i samhället, finns det anledning att se över behovet av att införa ett system som innebär att de nationella minoriteternas ungdomsorganisationer omfattas av särskilda regler i statsbidrags- systemet för ungdomsorganisationer. Det kan ifrågasättas om det är rimligt att kräva att ungdomsorganisationer som riktar sig till de nationella minoriteterna ska uppfylla de krav som ställs på övriga ungdomsorganisationer vad avser antalet ungdomsmedlemmar och den geografiska spridningen. Även andra ungdomsorganisationer som är bildade på etnisk grund kan ha en begränsad rekryteringsbas avseende antalet med- lemmar och geografisk spridning. Det kan till exempel röra sig om organisationer som särskilt riktar sig till invandrare eller som bedriver verksamhet på andra språk än svenska eller de nationella minoritetsspråken. Behovet av särskilda regler för sådana organisa- tioner bör också övervägas. har i sin rapport till ungdoms- organisationer – en översyn och konsekvensanalys av förändrade regler analyserat om de politiska ungdomsförbunden ska ha en sär- ställning inom bidragsgivningen till nationella ungdomsorganisa- tioner och få stöd baserat på andra kriterier än övriga organisatio- ner. Frågan har även väckts bland annat genom interpellationer i och förekommit som krav från några av de politiska ung- domsförbunden. Synpunkter har vidare framförts om att är ett ålders- segregerat land. Kritik har väckts mot att statligt stöd till ung- domsverksamhet i ideella föreningar går till föreningar och organi- sationer där av medlemmarna är . Enligt kritikerna kan detta motverka möten och umgänge över generationsgränserna och begränsa möjligheterna till generations- övergripande verksamhet. har förslag förts fram att ungdomsorganisationerna själva kan ta över uppgiften att fördela statsbidraget till ungdoms- organisationerna. Som förebild för ett sådant system kan nämnas bland annat bidragen till . Utredaren ska mot denna bakgrund pröva för- och nackdelar med att införa ett system som innebär att bidrag till de politiska ungdomsförbunden regleras i annan ordning inom bidragsgiv- ningen till ungdomsorganisationerna och att stöd ges baserat på antalet mandat i för moderpartierna, ett så kallat mandat- baserat stöd. Utredaren ska vidare se över frågan om generations- övergripande verksamhet i statsbidraget till ungdomsorgani- sationer. Avslutningsvis ska utredaren pröva för- och nackdelar med att införa ett system som innebär att ungdomsorganisa- tionerna själva, genom lämplig organisation, fördelar statsbidraget till ungdomsorganisationer och, om utredaren så finner nöd- vändigt, lämna författningsförslag till en sådan ordning. Arbetsmetod och redovisning av uppdraget Utredaren ska under arbetet samråda med och för Ungdomsorganisationer (LSU), före- trädare för fem nationella minoriteter, pågående utred- ningar som har relevans för utredningsuppdraget, såsom En stärkt och moderniserad spelreglering (dir. 2007:79) samt övriga berörda myndigheter och organisationer. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som kan bli följd- en av utredarens ställningstaganden samt redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. Dessutom ska en analys av förslagen göras ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår inte att föreslå ändringar av grundlag. Uppdraget ska redovisas . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) Tilläggsdirektiv till Utredningen om vissa frågor om bidrag till ungdomsorganisationer m.m. (IJ 2008:02) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2008:35) tillkallade chefen för och jämställdhetsdepartementet en särskild utredare med uppdrag att se över statsbidraget som lämnas till ungdomsorganisationer med stöd av förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Uppdraget ska enligt direktiven redovisas . Utred- ningstiden förlängs. Uppdraget ska redovisas . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) om statsbidrag till ungdomsorganisationer Utkom från trycket Regeringen föreskriver1 följande. 1 § Statsbidrag enligt denna förordning lämnas till ungdoms- organisationer för att 1.främja barns och ungdomars demokratiska fostran, 2.främja jämställdhet mellan könen, 3.främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper, 4.ge barn och ungdomar en meningsfull fritid, och 5.engagera fler ungdomar i föreningslivet. 2 § Statsbidrag till ungdomsorganisationer lämnas i form av struk- turbidrag, utvecklingsbidrag, etableringsbidrag och särskilt bidrag. Strukturbidraget består av dels ett fast belopp, dels ett rörligt belopp. Det rörliga beloppet skall grundas på antalet medlemmar i åldrarna 7–och antalet lokalavdelningar. Utvecklingsbidraget och etableringsbidraget består av ett fast belopp. 3 § Bidrag lämnas i sänder i mån av tillgång på medel. Ett bidragsår avser det statliga budgetåret. 1 Jfr prop. 2001/02:1, utg.omr. 17, bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:74. 4 § Med en medlem i en avses i denna för- ordning den som 1.är ansluten till en lokalavdelning inom organisationen, 2.har stadgeenliga möjligheter att påverka beslut om organisa- tionens verksamhet och inriktning, och 3.för året närmast före bidragsåret aktivt tagit ställning för ett medlemskap genom att ha betalat medlemsavgift eller ansökt om medlemskap. 5 § Med en lokalavdelning inom en avses i denna förordning en sådan avdelning 1.som har antagit stadgar och är införd i ungdomsorganisa- tionens register över lokalavdelningar, 2.i vilken medlemmar och organ utsedda av medlemmarna beslutar om avdelningens verksamhet och ekonomi, och 3.som bedriver verksamhet. Strukturbidrag, utvecklingsbidrag och etableringsbidrag 6 § Strukturbidrag får lämnas till en som 1.är en öppen sammanslutning i vilken medlemskapet är fri- 2.är självständig och demokratiskt uppbyggd med en verksam- het som inte strider mot demokratins idéer, 3.har minst 3 000 medlemmar i åldrarna 7–som utgör av organisationens totala medlemsantal, och 4.har lokalavdelningar i minst tio län. 7 § Strukturbidrag får lämnas till en för funktionshindrade om organisationen 1.är en öppen sammanslutning i vilken medlemskapet är fri- villigt, 2.är självständig och demokratiskt uppbyggd med en verksam- het som inte strider mot demokratins idéer, 3.har minst 400 medlemmar i åldrarna 7–som utgör av organisationens totala medlemsantal, och 4.har lokalavdelningar i minst fyra län. 8 § Utvecklingsbidrag får lämnas till en som 1.är en öppen sammanslutning i vilken medlemskapet är fri- villigt, 2.är självständig och demokratiskt uppbyggd med en verksam- het som inte strider mot demokratins idéer, 3.har minst 2 000 medlemmar i åldrarna 7–som utgör av organisationens totala medlemsantal, och 4.har lokalavdelningar i minst tio län. 9 § Etableringsbidrag får lämnas till en som 1.är en öppen sammanslutning i vilken medlemskapet är fri- villigt, 2.är självständig och demokratiskt uppbyggd med en verksam- het som inte strider mot demokratins idéer, 3.har minst 1 000 medlemmar i åldrarna 7–som utgör av organisationens totala medlemsantal, och 4.har lokalavdelningar i minst tre län. 10 § Om det finns särskilda skäl får strukturbidrag, utvecklings- bidrag eller etableringsbidrag beviljas en organisation även om den inte uppfyller kraven i 6–9 §§. 11 § Särskilt bidrag får lämnas till en organisation om 1.organisationens ungdomsverksamhet eller en viss tillfällig verksamhet bland ungdomar är av en sådan karaktär att den särskilt bör främjas, eller 2.det finns något annat särskilt skäl för sådant bidrag. Särskilt bidrag får lämnas också till organisationer som beviljas strukturbidrag, utvecklingsbidrag eller etableringsbidrag. 12 § Frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av Ung- domsstyrelsen. 13 § En organisation som har tagit emot bidrag enligt denna för- ordning är skyldig att lämna de redovisningshandlingar, verksam- hetsberättelser och andra uppgifter som be- stämmer. 14 § får besluta att ett beviljat bidrag inte skall betalas ut, om bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter. får också besluta att bidrag som har lämnats på grund av felaktiga uppgifter skall betalas tillbaka. 15 § beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 16 § får meddela föreskrifter för verkställig- heten av denna förordning. 1.Denna förordning träder i kraft och till- lämpas första gången i fråga om statsbidrag för . 2.Förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdoms- organisationer skall upphöra att gälla vid utgången av . 3.För statsbidrag som har beviljats enligt den gamla förord- ningen gäller den förordningen. Statsbidraget 2009 uppdelat efter organisationernas inriktning Internationellt kulturutbyte, IKU Ny Generation Elev- och student- SALT - Barn och unga i EFS Religiösa organisationer (forts.) De Unga med Neurologiska funktionshindrade (forts.) Organisationer bildad på etnisk Organisationer bildad på etnisk grund (forts.) , f.d. Tech grop förbund (MHF-Ungdom) Hobbyorganisationer (forts.) Statsbidraget 2009 uppdelat efter bidragsform förbund (MHF-Ungdom) Ny Generation Elev- och Strukturbidrag (forts.) SALT- Barn och unga i EFS Syrisk Ortodoxa Kyrkans Ungd. Strukturbidrag (forts.) Albakos - Albanska Ungdoms Credo - Sv. De Unga med Neurologiska Särskilt bidrag (forts.) Rättsliga förutsättningar för underåriga att ingå i ideella föreningars styrelser därest för främjande af abstrakta ändamål af ett eller annat slag så lösligt hopkomna sällskap som det ifrågavarande skulle tillåtas att vinna lagfart å egendom, uppkomme oreda och svårigheter, hvilka icke vore förenliga med ett ordnadt samhällsskick.1 En stor del av det svenska föreningslivet riktar sig till ungdomar. Den verksamhet som bedrivs i form av ideella föreningar har ansetts önskvärd av flera skäl och har därför erhållit samhällets stöd. Statsbidragen som utgår till ungdomsorga- nisationer har varit fokuserade på att ge stöd till organisationer där barn och unga själva är med och styr verksamheten. Syftet med stödet har bland annat varit att främja demokratisk fostran genom barns och ungdomars engagemang i föreningslivet och att med- verka till en meningsfull fritid för barn och ungdomar. har det dock uppstått frågor kring underårigas möjligheter att ingå i föreningars styrelser. Bland andra har Ung- domsstyrelsen ifrågasatt om det finns förutsättningar att uppnå målet för statsbidragen utan att komma i konflikt med föräldra- balkens regler om underårigas rättshandlingsförmåga.2 Den bakomliggande tanken förefaller vara att den som är underårig, och 1Holm 1902 s. 160 på s. 161. Citatet avser rådstuvurättens motivering till avslag på en ansökan om lagfart för en brödraförsamling vars syfte var att verka för mission. fann att brödraföreningen var ett sådant samfund som lagligen kunde förvärva egendom och återförvisade målet till rådstuvurätten. 2008:35 s. 10. Frågorna har uppmärksammats i en C-uppsats vid , , O., Ideella föreningar – i princip orörda av juridikens döda hand – när blir de juridiska personer? Bilaga 6 SOU 2009:29 som därmed har begränsad rättshandlingsförmåga, inte kan företräda den juridiska person som en ideell förening är.3 Vi har fått i uppdrag att kartlägga och analysera de rättsliga för- utsättningarna för underårigas möjligheter att ingå i ideella före- ningars styrelser. För att fullgöra vårt uppdrag utreder vi i kapitel 2 gränserna för underårigas rättshandlingsförmåga. I kapitel 3 be- handlas en rad frågor om ideella föreningar. En sådan fråga är förutsättningarna för bildandet av en ideell förening. Andra frågor är vem eller vilka som företräder föreningen och vad som händer om företrädaren antingen överträder sin behörighet eller sin befogenhet. De föreningsrättsliga frågorna kommer att beröras dels generellt, dels specifikt avseende underårigas medverkan i en före- ning. Avslutningsvis, i kapitel 4, finns våra slutsatser angående de rättsliga förutsättningarna för underåriga att ingå i ideella föreningars styrelser. Alla människor, oberoende av ålder, är rättssubjekt enligt svensk rätt och har rättskapacitet, det vill säga förmåga att inneha rättig- heter. Det betyder att varje individ redan från sin födelse kan äga egendom och ådra sig skulder. Från rättskapacitet måste man skilja rättshandlingsförmåga, förmågan och rätten att själv bestämma över sina angelägenheter. Typiskt sett anses den som är under 18 år4 sakna den mognad och det förstånd som krävs för att fullt ut behöva ta konsekvenserna av sitt eget handlande. Underåriga måste därför företrädas av någon som har sådan förmåga – en ställföre- trädare – som får fatta de beslut som krävs i angelägenheter som rör barnets rättigheter och skyldigheter. I allmänhet är det barnets föräldrar som, i egenskap av vårdnadshavare eller förmyndare, företräder barnet och fattar de beslut som är nödvändiga för att tillvarata barnets intressen – så länge barnet inte självt kan ta ett sådant ansvar. Barns och ungas begränsade rättshandlingsförmåga kommer till uttryck på många olika ställen i vår reglering, bland annat i föräldra- 3Nerep, E., Kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor. Se bl.a. s. 47 och 56. 4I det följande används uttrycken underåriga, barn eller unga för att beteckna personer . balken (FB). Syftet med begränsningarna är emellertid endast att barn och unga ska skyddas från följderna av sitt oförstånd, inte att beröva dem all förmåga att bestämma för egen del. Därför kan barn och unga i många situationer själva besluta i angelägenheter som rör dem och de kan då agera på samma villkor som andra med- borgare i samhället. När man talar om barns begränsade rättshandlingsförmåga är det ofta regleringen i FB 9 kap. som står i centrum. Utgångspunkten är FB 9:1 som anger: Den som är (underårig) är omyndig och får inte själv råda över sin egendom eller åta sig förbindelser i vidare mån än som följer av vad som skall gälla på grund av lag eller villkor vid förvärv genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller pensionssparande enligt lagen (1993:931) om individuellt pen- sionssparande. Bestämmelsen i FB 9:1 gäller beslutsfattande rörande förvaltningen av barnets egendom och barnets möjligheter att åta sig förbindel- ser. Barnets rätt att självt fatta beslut i personliga angelägenheter får avgöras inom ramen för vårdnadsansvaret, som regleras i FB 6 kap., se vidare nedan avsnitt 2.3. Barn antas på grundval av FB 9:1 som huvudregel sakna rätts- handlingsförmåga rörande förvaltningen av deras egendom och åtaganden av förbindelser. Det senare kan beskrivas som ingående av avtal i barnets namn som innebär att barnet åtar sig att prestera något. Barnets förmyndare förvaltar barnets egendom och företar därför rättshandlingar i barnets ställe. Vanligtvis är det barnets vårdnadshavare som enligt FB 10:2 är förmyndare för barnet. Huvudregeln som följer av FB 9:1 har dock flera betydelsefulla undantag som innebär att det är barnet självt som rättshandlar i eget namn. Redan ordalydelsen av lagtexten, att åta sig förbindelse, anger att ett barn kan ingå avtal som inte innefattar ett åtagande av en förbindelse. Att barn har sådan rättshandlingsförmåga förklaras av att syftet med bestämmelsen är att skydda ett barn mot följderna av ekonomiskt ofördelaktiga rättshandlingar, inte att förhindra barnet från att medverka i rättshandlingar som är till barnets fördel eller i vart fall inte innebär en förpliktelse för barnet. I praktiken har man exempelvis ansett att ett barn med giltig verkan kan ta emot gåvor om barnet har nått en sådan mognad att han eller hon kan förstå gåvans innebörd. Man kan tänka sig att kraven på för- ståndsutvecklingen ställs högre när det är fråga om gåvor av exem- pelvis fast egendom eller aktier, än när det är gåva av en lös sak.5 I NJA 1945 s. 605 ansågs ett tolvårigt barn på grund av sin ringa ålder inte själv kunna ta emot en gåva av fast egendom. Av rätts- fallet kan inte dras några slutsatser om vid vilken ålder barnet kan ta emot gåva av fast egendom, helt klart är dock att Högsta dom- stolen inte ansåg att det krävdes att barnet var myndigt.6 Eftersom lagen uttryckligen anger att barnet inte kan åta sig förbindelse får gåvan, för att barnet självt ska kunna ta emot den med giltig verkan, inte vara förbunden med en skyldighet att motprestera på något sätt. Att barnet däremot kan få tåla belastningar på gåvan, utan att det ses som en motprestation, framkom i NJA 1935 s. 563. I fallet hade en mor givit sina två omyndiga barn en fastighet som hon förbehållit sig livstids nyttjanderätt till. Det sagda innebär inte att barn och unga över huvud taget inte kan åläggas förpliktelser. Vad som behandlats gäller situationer då förpliktelserna är en följd av ett avtal som den under- åriga själv ingår. Det är mot sitt eget oförstånd den unga ska skyd- das. I vissa situationer kan en underårig av andra åläggas en för- pliktelse. Det är således inte helt ovanligt att underåriga är skyldiga att utge skadestånd. Skadeståndsskyldighet kan uppstå på grund av ett avtal, exempelvis genom att man åtar sig att betala skadestånd om man inte levererar en vara . Risken för att en underårig ådrar sig ett sådant ansvar begränsas emellertid av behörigheten att ingå sådana avtal. Men barn och unga kan också ådra sig skade- ståndsansvar enligt skadeståndslagen (1972:207; SkL) som en följd av uppsåtliga eller vårdslösa handlingar. En sådan skyldighet be- gränsas inte av regler. Inte heller är barnet fredat från att åläggas förpliktelser i förhållande till samhället. Offentlig- rättsligt grundade skyldigheter, exempelvis skyldighet att utge böter eller viten samt skatt eller avgifter knutna till innehav av viss egendom, kan åläggas också underåriga. I dessa sammanhang behandlas barn och unga som vilka medborgare som helst. Möjlig- heterna att i barnets namn anskaffa egendom som kan föranleda offentligrättsligt grundade skyldigheter är dock begränsade.7 5Walin, G. & Vängby, S., s. 9:5. 6Se även , G. & Vängby, S., s. 1:13. 7Se t.ex. FB 13:10 angående fastigheter och lag (2001:558) om vägtrafikregister 4 a § beträffande bilar. Andra betydelsefulla undantag till den antagna huvudregeln att barn inte har rättshandlingsförmåga framkommer i FB 9:3, som anger att det ett barn förtjänat genom eget arbete efter fyllda , får barnet själv förfoga över. Samma gäller enligt FB 9:4 egendom som ett barn fått i gåva, testamente eller genom förmånstagarför- ordnande vid försäkring eller pensionssparande under villkor att den underåriga själv ska få råda över egendomen.