sou · GWB335 · 2009-01-01 00:00:00 — Det är en bra illustration till det här att vi inte skulle komma för nära och göra saker som vi inte tyckte var förenligt med vårt uppdrag att vara oberoende av politiska och ekonomiska maktsfärer. Men ni bytte attityd under arbetets gång? Jag tror att jag spelade en roll där, jag insåg att vi inte bara kunde sitta och hålla emot, utan vi skulle vara med på villkor som var acceptabla. Vad var det från och kommissionens sida som ni inte kunde acceptera? Att man uppfattade det som att de skulle styra hela verksamheten, det är mitt minne. 36 inte närvarande i diskussionen annat än en gång vid ett möte där jag just markerade att vi är ett oberoende public service-företag. skötte en av mina medarbetare direktkontakten med kommissionen. Hade samordningen av digitaliseringen kunnat genomföras på ett annat sätt än via en kommission tillsatt av regeringen? På ett sätt var det väl bra att det blev en myndighet som skulle hålla i det, och inte SVT. I botten låg ett politiskt beslut i , så formellt var det en fråga för regeringen och för som skulle se till att det fungerade tekniskt. Om det skulle gå åt pepparn så ville inte vi heller vara de som fick skulden för det. Hur ser du på att kommissionen fick en budget som i princip bara täckte kanslipersonalens löner? Regeringen hade väl tänkt att vi skulle gå in med mycket mer. Jag snackade med (vd på ) om att vi skulle gå in med lika mycket – eller lika lite – var. SVT:s budget är ju i första hand till för program. Den lilla budgeten tolkar jag också som att inte lyckades förklara hur viktig digital-tv-övergången ändå var. I digital-tv-kommissionens direktiv framgår det att kommissionen förväntas verka för att berörda företag erbjuder telefonservice och annan hjälp till enskilda om hur man använder digital motta- garutrustning. Inga namn nämns, men kommis- sionen valde att främst identifiera , och som de indirekt utpekade. Att det var dessa som även kulturde- partementet syftade på, bekräftas också av dåvarande kulturministern (se separat intervju). När väl resan påbörjades mer bestämt och konsistent fick jag intrycket att regeringen kom på att oh, holy shit, vi kommer inte att klara informationsarbetet kring det här. Hur löser vi det? Och så pekades några ut – TV4, SVT och - utan att någon av oss var särskilt tillfrågade. Det förekom alltså inga underhandsdiskus- sioner mellan TV4 och regeringen om TV4:s roll under övergången? Jag ska reservera mig för att minnet kan svika, men i så fall extremt sporadiskt. Vi som sen fick den här trevliga oss tilldelade, TV4, SVT och , var på något sätt sedan tvungna att samordna oss, för det kunde bli noll effekt av in- formationsinsatsen om alla sprang åt varsitt håll. Det halkade i mål, tycker jag, eftersom vi befann oss i helt olika lägen: SVT:s vd hade sin agenda, jag hade min och vilken agenda hade vet jag inte riktigt. Man kan säga att det gick rätt bra ändå. Men tittar man på tv-karta så är ett oerhört utvecklat land när det gäller konkurrensen på tv-marknaden och jag tror att det i medvetandet hos många människor fanns en god och egenförvärvad djup insikt om att de behövde göra något för att kunna se digital-tv. Det kanske är en orättvis kritik, men jag kan inte ändra på mitt perspektiv; jag har svårt att se vilka fantas- tiska grepp man har tagit när man har fixat folk- upplysningen i frågan så att alla gjorde rätt. Vad har i så fall inte gjorts, eller vad är det som har varit dåligt? I förhållande till teknikbytets stora betydelse för den grupp av människor som ändå kom att bli utsatta för det, så tycker jag att informationsin- satsen har varit för klen. Det skulle vara intressant att se vad som har burits upp av radio- och tv-hand- larna, hur mycket som bars upp av tv-kanalerna 37 och hur lite som staten/samhället i form av till ex- empel svarade för. En sådan analys tycker jag skulle vara intressant. När det här inträffade var ju TV4 mitt inne i den här loopen som hade att göra med sändningstillståndet och koncessionsavgiften (regeringen föreslog stegvis sänkning av TV4:s koncessionsavgift i budgetpropositionen , förnyades sändningstillståndet för huvudkanalen och ytterligare fyra kanaler i marknätet). Det är klart att när det plötsligt lan- dade ett krav på oss att vi skulle sätta pengar på det här, att vi måste informera folket om hur det blir när sändningarna digitaliseras, så fanns det en grundläggande motsättning; vi hade en del svåra strukturella frågor som inte var avklarade , vi visste inte om vi hade ett sändningstillstånd efter ett visst datum. måste det ha varit ett intressant läge för er – ett extra kort på bordet som ni kunde spela? Ja, vi fick ett kort på bordet. Och det kortet anser jag att vi spelade genom att vi klargjorde, det kan ha varit , att vi var beredda att hjälpa till på ungefär samma premisser som SVT, men att vi ställde oss tveksamma till stora ekonomiska insatser. Det där var då en del i vår strategi: när vi satt i förhandlingar om vår framtid, då sa vi ett antal saker: mer nyheter, mer drama, mer lokal-tv och vi är beredda att ta ansvar för x antal saker i anslutning till digitaliseringen. Jag tror inte att det spelade så stor roll för den fortsatta hanteringen av sändningstillståndet. Däremot kom det att spela roll för hanteringen av koncessions- avgiften där jag anser att regeringen i princip lurade TV4 genom att förespegla oss en mycket snabbare 38 process, som sedan stupade på ett antal formalite- ter. Beskedet om avgiften skulle ha kommit men sköts till budgethanteringen och då drog vi oss ur vårt åtagande när det gällde digitaliseringen. Det var verkligen inte på låtsas, () som var styrelseord- förande och jag blev rätt upprörda över hur vi blev behandlade, vilken information vi hade fått i förväg. När det sedan inte gick att genomföra så sket man i att informera och då drog vi ur proppen. Vi stängde nätsidan med information om digitalövergången, vi gjorde det vi kunde, då fanns inga vma-meddelan- den (informationsfilmer om övergången, produce- rade av digital-tv-kommissionen) ute, det vi kunde dra bort, det drog vi bort. Sedan tuggades det där under rätt många veckor innan det blev tydligt och klart fastlagt att frågan om koncessionsavgiften skulle klargöras i budgetproppen, och då satte vi i kontakten igen. Skulle det ha varit bättre om er medverkan till digitaliseringen reglerats i ett separat avtal med kulturepartementet eller kommissionen? Vi knöts inte upp till digitaliseringen med commit- ments som undertecknades. Utan planen lappades fram och sedan gick det förvånansvärt bra, men inte för att det var oerhört skickligt och slugt upp- lagt. Om samhället bestämmer sig för att driva igenom ett teknikskifte som berör en hel bransch och drygt fyra miljoner tv-hushåll, tycker jag att det måste följa att det är ett samhälleligt ansvar att i grunden driva informationsarbetet. Jämför med högertrafikomläggningen: Är det som ska sköta informationen tillsam- mans med och ? Eller är det samhället? Det här är ju inte annorlunda; vi ska köra tv-signa- lerna på en annan väg än tidigare, den analoga vägen ska skrotas. När samhället har deklarerat sitt ansvar och beskrivit informationsbehovet, då är det ju rätt rimligt att man talar med branschen och försöker hitta en överenskommelse så att man får en tydlig ansvarsfördelning; det här är samhäl- lets ansvar och det här är ert ansvar, hur löser vi uppgiften? Jag måste säga att jag inte kan spåra tillvägagångssättet enligt en sådan modell. På TV4 brukar vi ibland säga att vi löser problem på upp- studs och här kan man säga att man löste det just så. Motstridiga intressen kom att samarbeta på ett unikt och bra sätt, men hade vi pucklat på varandra och suttit och tjurat i varsitt hörn – vi satt ju där ett tag – då hade det inte blivit så bra. Sen finns det ytterligare en aspekt och det är ju varför och ansvaret enbart tilldelades TV4 och SVT när det ju är några fler som har haft gläd- je av digitaliseringen: de andra kommersiella tv- kanalerna och hela brunvarubranschen, tv-handeln. Tv-handeln är ju egentligen en av de största kon- taktytorna mot tv-publiken. , utbildnings- och kulturminister När jag kom till den här befattningen var beslutet om digitalövergången fattat, det återstod att gå från principbeslut till genomförande. Det var (, företrädare) och som hade plogat för ställningstagandet att göra detta. När jag kom på plats var jag ganska oinformerad och hade inte särskilt mycket kunska- per. Men det kom att bli en av de frågor som engagerade mig allra mest. I sina rapporter har kommissionen haft synpunkter på den budget den tilldelats av regeringen för sitt arbete. Hur kommenterar du det? Jag hade synen att de aldrig kunde få tillräckligt med pengar om de skulle göra jobbet själva. Men jag menade att de som verkligen sparade pengar på att det här gick i mål var SVT och TV4 och att de skulle ta ett stort ansvar. Dessutom var det en självklarhet att som stor aktör med mycket på spel också skulle gå in. Om staten gått in för snabbt och generöst skulle de andra ha känt sig befriade. Jag valde i stället att betona att vår roll var samordnande och koordinerande. TV4 och SVT tjänar tresiffriga miljoner på att distributio- nen digitaliseras och då är det naturligt att förvänta sig att de ska satsa en slant. Det är klart att det är enkelt för dem att luta sig tillbaka och låta staten sköta det - vi får ju vara pengar i alla fall – men det tyckte jag var oskäligt. Och det gjorde de ju inte heller sedan. Övergången till digital marksänd tv påbörjades ganska exakt före riksdagsvalet – hur påverkade det sättet att hantera en fråga som kunde bli en politisk belastning om övergången misslyckades? Det bidrog till att jag tog frågan på väldigt stort allvar. Frågan var ju av karaktären att om det gick väldigt bra så skulle inte många ställa sig upp och säga att jag ska rösta på socialdemokraterna. Men om det däremot gick dåligt så var det möjligt att det skulle vändas mot regeringen. Så det var ju beslutsamt, och motsatsen till inställsamt mot väljarna, att fatta beslut om att tidtabellen för av- vecklingen skulle ligga över ett val. Jag har kolleger 39 i andra länder som beskriver att de ska fatta beslut efter ett val och ha det genomfört före nästa val. Men viljan var så stark från vår sida, övertygelsen att det var bra för , att det låg i vårt intresse att skaffa ett försprång och att det skulle gynna svensk medieindustri och även tittarna, att det var värt att ta risken. Men det gjorde att besluten blev mer noggranna. Inför nedsläckningen på var det en väldig kraftanspänning och från departe- mentets och min sida lade vi ner väldigt mycket tid och engagemang att vara där, förbereda, tala med handlare, branschen, , tv-bolagen och kommunen. Dels för att förstå hur det var, men också för att motivera varför. Politiskt var det andra som på grund av att det var val, försökte exploatera oron för det här. och lovade avbryta digitaliseringen om man vann valet. Jag hade en debatt med i valrörelsen om mediefrågor och pressade på om ett svar; är det ett löfte att vi ska avbryta? Då hade övergången gått bra, den var på väg att bli succé och det visste man ju när valrörelsen började. Han var nästan skamsen, det var ju genant. Men det fanns en konkret oro hos dig och regeringen? Det fanns en oro att de försäkringar från dem som höll på med teknik inte skulle infrias, att det skulle bli tekniska problem, att boxar inte skulle komma från fabriken. Det fanns också risken att boxarna skulle vara av dålig kvalitet, det var mycket att vara orolig för. Att boxarna var dyra hade jag engagerat mig i. Som gammal handelsminister hade jag ju lärt mig att titta på priser och marginal i distributionen och såg att de standarder som fanns innebar risken att blev en isolerad marknad, man kunde 40 till exempel inte köpa från för där finns inte å, ä och ö. Det är klart att det var mycket som var pirrigt kring det. lovade att bjuda den tillverkare och distributör som först kunde sälja en digitalbox för på . Utspelet fick stor medial uppmärk- samhet. Mitt problem var ju att det gick så sakta, priserna kanske skulle ha gått ner tills övergången var genomförd, men jag ville ju att det skulle ske tills det var dags att släcka på . Då kom jag på den här idén med en god- känd, billig box och att jag skulle bjuda på cham- pagne – en riktigt fin . Emitor (tillverkare) och (distributör) nappade och gjorde det uppenbarligen i hemlighet, det handlade om att få tag på volymer och rätt komponenter, och de fick bra reklam och det var precis det jag för- sökte locka med. De slog på sin presstrumma och slog upp bilder i sina butiker och det visade övriga att det går att pressa priset om bara viljan finns. Problemet var att alla leverantörer hade samma kalkyl; det här är en liten verksamhet , det handlar om små områden, vi prövar försiktigt på de här tre orterna, men vi prövar inga större volymer förrän man når Stockolm. Risken var ju att man inte skulle komma igång ordenligt. Men med den här typen av lockelse så accelere- rade processen. Hyreshus, , 2007.03.01 Samma uttag, ny signal Korvkiosk, Hornstulls strand, Gammal som ung, ingen slapp undan 1.1 Uppdraget att planera övergången Tekniska förutsättningar och synpunkter från SVT och TV4 Förslag till etapp 1 – , , , Regeringens beslut om etapp 1 – , , Övergångskoncept för första etappen – programbolagens förslag Förslag till övergångsplan för resten av När skulle etapperna genomföras? Utformning av respektive etapp Resultat – kommissionens förslag till övergångsplan för resten av Förhandlingar om kommissionens förslag Regeringens beslut om övergångsplanen Vidareutveckling av övergångskonceptet från etapp 1 Digitala marknätet 2004 – utgångspunkt för utbyggnad krav på täckning i marknätet 1.2 Uppdraget att följa utbyggnaden av marknätet Utbyggnad etapp för etapp Utbyggnad av det digitala marknätet 2005 Utbyggnad av det digitala marknätet 2006 Utbyggnad och den nya, sjätte multiplexen Marknaden och utvecklingen –2007 Marksänd tv – tv via vanlig antenn Satellitplattform – tv via parabol Tittarsiffror – nischtittandet ökar med digitaliseringen Större trygghet för konsumenterna Ökat produkt- och tjänsteutbud PTS öppnar nät för konkurrens Tillstånd i det digitala marknätet Dialog med Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) Försök till internationellt samarbete Gratis bredbands-tv öppnar marknaden Utveckling av fri-tv via satellit Nya produkter och tjänster De frigjorda frekvensernas användning 3.1 Analys, strategi och kommunikativ plattform Etapp 1 – Första gången 3.2 Genomförande av respektive etapp MTG återgår till att koda TV3, TV8 och ZTV Test för att säkra kvalitet till konsumenterna Information till konsumenter med särskilda behov Lokal närvaro – informationsturnéer Summering etapp 1: Smidigare än väntat Etapp 2 – Övergångskoncept och metod etableras Copy paste på det som fungerat Högre kännedom och mindre kontrovers Summering etapp 2: Helt enligt plan Etapp 3 – Ett mellanspel Nystart för kommun- och branschträffar Summering etapp 3: Logistiken fungerade Etapp 4 – Tillbaka i hetluften Summering etapp 4: Digital-tv på skidor Etapp 5 – Sist och störst Att avsluta med flaggan i topp Summering etapp 5: Med flaggan i topp Enkät om genomförandet av digital-tv-övergången i tio länder Harmoniserande åtgärder inom EU Europeiska kommissionens meddelande om en snabbare övergång 5.1 Informationsbehov kring vidaresändningsplikten Informationsvakuum ledde till olika tolkningar 5.2 Övergången ur ett beredskapsperspektiv 5.3 Kommissionens tre åtgärdsförslag som krävt ställningstagande av regeringen 1.1 Uppdraget att planera övergången Den första uppgiften hade att ta itu med var att lägga upp en plan för hur övergången skulle gå till. Bland de frågor vi hade att besvara var: Hur ska tidsschemat för övergången se ut? I vilken ordning ska de analoga sändarna i landet släckas? Vilka aktörer behöver vi samarbeta med? Kan någon typ av försöksverksamhet vara lämplig, t.ex. i form av en förberedande 56 studie i ett begränsat område där sändaren stängs av på försök? Kommissionen valde att låta de tekniska förut- sättningarna tjäna som utgångspunkt för plane- ringen. Vi utgick i planeringsarbetet dessutom från aspekter som årstider och helgdagar och tog även hänsyn till större evenemang, t.ex. . Det var bl.a. därför som kontakter med inleddes redan på ett tidigt sta- dium (). Efterhand tog vi kontakt med övriga relevanta aktörer, framför allt de mest centrala programbo- lagen (se bild över intressenter i kapitel 3). I takt med att kontaktnätet växte stod det klart att samarbetet skulle präglas av starka . Åsik- terna om hur övergångsarbetet skulle finansieras var inte bara olika – de var även bestämda. Det var en delikat situation för kommissionen efter- som vi hade ett tungt ansvar, som vi stod utan möjligheter att genomdriva något om detta inte anammades av andra. Oavsett vad som hade beslutats av regeringen. Lösningen blev diplomati och lyhördhet – en balansgång för att hitta en plan som alla parter kunde enas om, som skulle vara tekniskt genomförbar och ha starkt fokus på konsumenterna. Vi skulle dessutom vara redo att sätta övergångsplanen i verket när väl hade beslutat om nya regler för vidaresändnings- plikten i kabelnäten1. beslutade vi att inte föreslå att de analoga sändningarna skulle stängas av på försök i ett begränsat område. 1.Se lagstiftning om vidaresändningsplikt, kapitel 5. 2.Regeringsbeslut nr 57, 58 och 59. återgång till analoga sändningar var utesluten, var benämningen försöksverksamhet missvis- ande. Däremot ansåg vi att beslut om en första etapp i övergången borde fattas innan alla delar av planeringen var färdiga. Den utgjorde en pilotetapp som skulle ge värdefulla erfarenheter inför det kommande arbetet med övergången. Tekniska förutsättningar och synpunkter från SVT och TV4 En viktig första fråga var i vilka kommuner den första etappen skulle äga rum. Vi sammanträdde vid ett flertal tillfällen med företrädare för olika kommuner som var intresserade av att ingå i den första etappen. När en preliminär plan för första etappen hade utarbetats, inhämtades synpunkter från SVT, UR och TV4 innan förslaget överlämna- des till regeringen. Förslag till etapp 1 – , , , överlämnade kommissio- nen sitt förslag om etapp 1 till regeringen. Vi föreslog att den första etappen skulle äga rum i sändningsområdena , och /. Dessa områden valdes dels för att kommunerna inom de aktuella områdena hade visat stort intresse, pga. av goda förutsättningar vad gäller teknik, geografi, demografi och klimat. utgjorde ett geografiskt avgränsat område med avgränsade störningsproblem, mycket landsbygd och många hushåll som tog emot tv via marknätet. var ett mer komplicerat område med olika avgränsningsproblem, och omfattade till stor del stadsbebyggelse med många kabelhushåll. /representerade en kombina- tion av stad och landsbygd i ett område som hade lång tradition inom radio och tv. Vi försäkrade oss också om att parallellsändningar (analoga och digitala) skulle kunna pågå under hela övergångsperioden i dessa fyra områden. Regeringens beslut om etapp 1 – , , beslutade regeringen att den första etappen skulle omfatta sändningsom- rådena , och . (föll alltså bort.) Beslutet togs i form av en ändring av sändningstillstånden för SVT, UR och TV4, och den första etappen skulle genomföras Den mer exakta utform- ningen av övergången överlämnade regeringen till programbolagen2. Övergångskoncept för första etappen – programbolagens förslag Arbetet med detaljerna kring etapp 1 påbörjades . redovisade SVT, UR och TV4 en detaljplan för etappen (som de hade arbetat fram med ) för kommissionen. Till grund för programbolagens förslag låg rättvisetanke: ingen kanal skulle anses vikti- gare än den andra strävan efter att så långt som möjligt behålla enhetliga lokala och regionala sändningar. Övergången i etapp 1 skulle enligt denna plan vara genomförd . Över- gångsdagarna skulle förläggas till , när morgon-tv-sändningarna i respektive kanal avslutades. När en analog kanal hade upphört, skulle det på kanal- platsen ligga en textruta med vidare hänvisning till text-tv och webb. Förslag till övergångsplan för resten av (tillsammans med ) arbetet med planen för den fortsatta övergången. Det baserades framför allt på olika tekniska och geografiska förutsättningar. Synpunkter från SVT, UR och TV4 samt återförsäljare och konsumenter beak- tades i utformningen av planen. 58 lämnade vi över vårt förslag till plan till regeringen (se bilaga 3). Den innehöll förslag om både antal etapper och deras omfattning. Vi konstaterade att det – liksom inför etapp 1 – var bra att undvika sommar- och semestertider eftersom det då är svårare att nå ut med informa- tion. Även kalla vinterperioder bedömdes vara olämpliga eftersom hushållen i samband med övergången skulle kunna behöva justera sin takantenn. arbete med sändarstatio- nerna underlättades också om de kalla perio- derna undveks. Den återstående tiden fram till kunde alltså som mest omfatta två vår- och två höstetapper. När skulle etapperna genomföras? En viktig fråga var om övergången skulle fort- sätta med en andra etapp eller om man skulle göra ett uppehåll för utvärdering och istället fortsätta . Vi konstaterade att det var bättre att fortsätta eftersom efterfrågan på digital-tv-mottagare då inte skulle minska hjälp och rådgivning till konsumenterna är lättare att hantera om hjälpbehovet sprids ut över det är lättare att planera och informera om en kontinuerlig process insatserna inför etapp 1 då skulle tas tillvara på ett mer effektivt sätt. Ett uppehåll skulle ha krävt extra informationsinsatser, som dessutom skulle ha sammanfallit med valkampanjerna inför riks- dagsvalet . Utifrån dessa argument föreslog vi att den fortsatta övergången skulle äga rum i fyra ytterligare etapper. Utformning av respektive etapp Vi ville ha en jämn fördelning av antalet hushåll och sändarstationer under de fyra kommande etapperna. Det var viktigt att skulle hinna bygga ut det digitala marknätet och kunna garan- tera fullgod täckning före övergången. Detta innebar också att effekterna av de clean cut- lösningarna (stationer där parallellsändning inte var möjlig) minimerades. För SVT och TV4 var det också viktigt att så långt som möjligt hålla ihop de lokala och regionala sändningsområdena. Detta skulle kunna fungera med en övergångsplan som utgick från de tre områdena i etapp 1, eftersom informationen på ett naturligt sätt kunde spilla över i nästa område och återförsäljarna då skulle vara beredda. Dessutom kunde konkurrensen mellan återförsäljarna bibehållas. Vi ansåg att man borde vänta med övergången i storstadsområdena tills man hade bättre kunskap om hur övergången bäst skulle hanteras när många hushåll berördes . Av samma anledning, och för att hålla nationell medias intresse vid liv , borde inte , och ingå i samma etapp. Resultat – kommissionens förslag till över- gångsplan för resten av Förslaget till digital-tv-övergång innebar totalt fem etapper där etapp 2 skulle genomföras . Våretapperna föreslogs vara –och höstetapperna –. Storstadsområdena (, och ) föreslogs ingå i olika etapper senare i tidsschemat. Enligt kommissionens uppdrag skulle förslaget till den fortsatta övergångsplanen överlämnas när hade beslutat om nya regler för vidare- sändningsplikten i kabelnät. Vi bedömde dock att man inte kunde vänta på detta beslut efter- som informationsinsatserna inför etapp 2 i så fall skulle kunna bli försenade. Därför begärde vi att regeringen skulle fatta beslut om övergångspla- nen före , men tillhandahöll – för att underlätta beslutet – en alternativ över- gångsplan om totalt fyra etapper med ett uppe- håll . meddelade CANT () att det skulle kunna bli avsevärda väntetider för dem som behövde installations- hjälp om alla kanaler skulle upphöra på . Därför ändrades övergångskonceptet för ; SVT, UR och TV4 kom överens med kommissionen om att analoga SVT1 skulle sändas efter . fattade beslut om nya regler för vidaresändningsplikten i kabelnät.