sou · GXB389 · 2009-11-06 00:00:00 — Graviditetspenning och särskild graviditetspenning utges som hel, halv, tre fjärdedels eller en fjärdedels ersättning beroende på hur stor del av den normala arbetstiden som kvinnan avstår från. Ett tillägg görs som medför att samma regel gäller för graviditets- penning som för föräldrapenningförmån i fråga om ersättning för tid före anmälan. Ett tillägg görs för att markera att samma regler gäller för gravidi- tetspenning och särskild graviditetspenning som för föräldrapen- ningförmåner vid bedömning av rätt till ersättning för dag då annan typ av ersättning utges eller vid semesterledighet. Ett tillägg görs för att slå fast att reglerna i 3 kap. 6 § om skyldighet att anmäla ändrad inkomst även gäller graviditetspenning och särskild graviditetspenning. Reglerna i 3 kap. 16 § första - femte styckena om vad som gäller när rätt till lön under sjukdom finns för vissa arbetstagare m.m. gäller också för graviditetspenning och särskild graviditetspenning. Vad som stadgas i 3 kap. 17 § första stycket b och andra stycket om indragning och nedsättning av sjukpenning gäller även graviditetspenning och särskild graviditets- penning. Reglerna i 3 kap. 15 § om att sjukpenning inte utgår när den försäkrade t.ex. är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt gäller även graviditetspenning och särskild graviditetspenning lik- som regeln i 3 kap. 17 § första stycket a om indragning eller nedsättning av sjukpenning vid adressändring. I tredje stycket görs det tillägget för kvinna som är gravid att regeln även gäller den graviditetspenning och särskilda graviditetspenning hon kan ha rätt att uppbära. 7 kap. Om sjukersättning och aktivitetsersättning Med försörjningsförmåga som ersättningsbegrepp vid prövning av förlängd sjukpenning blir det logiskt att det också är det begrepp som ska gälla vid prövning av en mer permanent ersättning från sjukförsäkringen. Försörjningsförmåga är det ersättningsbegrepp som används vid prövningen av sjuk- eller aktivitetsersättning. Försörjningsförmågan kommer då inte att prövas i relation till den reguljära arbetsmarknaden utan ställas i relation till det bredare arbetsmarknadsbegrepp som gäller vid en sådan prövning. Det innebär att även anpassade och subventionerade arbeten som t.ex. lönebidragsarbeten ingår. 16 kap. Om utbetalning av sjukersättning och aktivitetsersättning m.m. Motsvarande ändringar som i 7 kap. görs i 7, 7 a, 7 b samt i 8 §§. Särskilda bestämmelser om sjukersättning Motsvarande ändringar som i 7 kap. görs i 1 och 2 §§. 22 kap. Om rehabilitering och rehabiliteringsersättning Motsvarande ändringar som i 7 kap. görs i 2, 7 och 9 §§. 12.2Förslaget till ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) En fjärde punkt läggs till som anger att en arbetstagare som är gravid har rätt att vara ledig från sin anställning enligt vad som sägs i lagen. I första styckets första punkt införs en regel om att rätt till ledighet finns i samband med graviditet när graviditetspenning eller särskild graviditetspenning utgår enligt vad som sägs i 4 a § vilken hänvisar vidare till 4 kap. i lagen (1962:381) om allmän försäkring. I andra stycket om särskilda bestämmelser om bl.a. ledighet för kvinnlig arbetstagare som väntar barn läggs en hänvisning till 4 a § till. En gravid kvinna har rätt att vara ledig från sitt arbete under de dagar hon uppbär graviditetspenning eller särskild graviditets- penning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Kvinnan har rätt att vara helt ledig eller att förkorta sin arbetstid till en fjärdedel, hälften eller tre fjärdedelar. Ett tredje stycke läggs till för att ange att regeln om anmälan till arbetsgivaren även gäller för graviditetspenning eller särskild graviditetspenning samt att anmälan ska göras senast ledighetens början. 12.3Förslaget till ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Ett tredje stycke läggs till som anger att arbetsgivaren inte är skyldig att betala sjuklön i de fall arbetsoförmåga uppstått på grund av ett estetiskt plastikkirurgiskt ingrepp, även kallat kosmetisk kirurgi eller skönhetsoperation. En sådan operation utförs på normala kroppsstrukturer i avsikt att förbättra individens utseende och självkänsla. Nedsättning av aktivitetsförmågan på grund av ett sådant frivilligt ingrepp ska inte bäras av arbetsgivaren. Om däremot komplikationer tillstöter i form av infektioner, nervska- dor, blödningar eller liknande kan ett vanligt sjukdomstillstånd anses ha uppstått. För sjukskrivning som är en följd av rekonstruk- tiv kirurgi bör däremot sjuklön utgå om aktivitetsbegränsningen uppgår till minst en fjärdedel. Med rekonstruktiv kirurgi avses kirurgi som utförs på onormala kroppsstrukturer orsakade av med- födda deformiteter, utvecklingsrubbningar, trauma, infektion eller sjukdom. Det är en kirurgi som syftar till att förbättra funktioner eller normalisera individens utseende. 12.4Förslaget till ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård Det föreslås att lagens namn ändras till lag (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård samt i anslutning till nära anhörigs död. Ett nytt andra stycke införs med en regel om att lagen även innehåller bestämmelser om rätt till ledighet för och ersättning till nära anhörig dvs. förälder, make, maka, partner eller sambo som avstår från förvärvsarbete i anslutning till att barn, make, maka, partner eller sambo avlider. Ersättning utgår i form av särskild närståendepenning. Motiveringen till införandet av en särskild närståendepenning är att den försäkrade kan ha behov av ledighet med ersättning i anslutning till en sådan händelse även om sjukskrivning inte är motiverad. För att förtydliga att sjukpenning endast utbetalas för att kompensera inkomstförlust som har sitt ursprung i sjukdom behövs en ersättningsform som passar vid de aktuella tillfällena. För att markera att det vid tillstånd av sorg vanligtvis inte är fråga om sjukdom utges istället särskild när- ståendepenning när den försäkrade behöver avstå från arbete. Ett sjukdomstillstånd kan även uppstå vid de aktuella tillfällena men i en sådan situation krävs att läkarintyg visar på diagnoser som överensstämmer med det försäkringsmedicinska beslutsstödet för att sjukpenning ska kunna utges. De ersättningar som kan utgå enligt lagen utgörs av närstående- penning och särskild närståendepenning. Ändras på sådant vis att det anges att det villkor som omnämns i paragrafen gäller för att ersättning i form av närståendepenning ska utbetalas. Ett tredje stycke läggs till för att klargöra att vardera föräldern har rätt till tio dagars ersättning med särskild närståendepenning i anslutning till barns död om föräldern avstår från förvärvsarbete. Ersättningen utges oavsett om föräldern sammanbor med barnet eller inte och även i det fall barnet flyttat hemifrån. Om ett ofött barn avlider efter utgången av den tjugoandra havandeskapsveckan har fadern eller den förälder som inte är barnets moder rätt till särskild närståendepenning om han eller hon avstår från förvärvsarbete. Tidsgränsen motsvarar den gräns som anges i folkbokföringslagen (1991:481) ifråga om när ett ofött barn som avlider ska anmälas till folkbokföringen. Moderns rätt till ersättning i en sådan situation regleras av 4 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring som anger att modern har rätt till föräldrapenning t.o.m. den tjugonionde dagen efter förlossnings- dagen. Modern ska under den tiden ha möjlighet till sorgbearbet- ning och återhämtning efter förlossningen. Paragrafen anger vilka regler i lagen (1962:381) om allmän för- säkring som ska användas när ersättningen beräknas. Paragrafen ändras på sådant sätt att den anges gälla även vid beräkning av särskild närståendepenning. I paragrafen anges hur många ersättningsdagar som kan utgå enligt lagen. Ett andra stycke införs för att fastställa att särskild när- ståendepenning kan utges i . Paragrafen ändras genom att ordet havandeskapspenning byts ut mot graviditetspenning, särskild graviditetspenning. Ordet den nära anhörige läggs till och ordet havandeskaps- penning byts ut mot graviditetspenning, särskild graviditets- penning. Ett tillägg görs i första stycket för att förtydliga att det behövs ett läkarintyg bifogat till ansökan när fråga är om ansökan om närståendepenning. Tillägg görs till paragrafen för att markera att rätten till ledighet och ersättning i andelar enbart gäller i fråga om närståendepenning. Den som vill avstå från arbete i i anslutning till att nära anhörig avlider måste avstå helt från arbete varvid hel särskild närståendepenning utges. 12.5Förslaget till ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring I den åttonde punkten görs ett tillägg till lagens namn. I nionde och tionde punkterna anges att tid med särskild närståendepenning då nära anhörig avlidit är överhoppningsbar vid beräkning av ramtid enligt lagen liksom tid med hel graviditetspenning eller hel särskild graviditetspenning. 12.6Förslaget till ändring i semesterlagen (1977:480) I andra punkten byts havandeskapspenning ut mot graviditets- penning eller särskild graviditetspenning. I sjunde punkten anges att närståendepenning är semesterlönegrundande vid ledighet i under intjänandeåret. Ledighet med särskild när- ståendepenning som kan utges är också semester- lönegrundande. 12.7Förslaget till ändring i förordningen (1982:366) om utbetalning av dagersättningar från I första punkten byts ordet havandeskapspenning ut mot graviditetspenning och särskild graviditetspenning. I sjätte punkten kompletteras lagens namn med samt i anslutning till nära anhörigs död. 12.8Förslaget till ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Ordet havandeskapspenning i första punkten byts ut mot gravi- ditetspenning och särskild graviditetspenning. I andra punkten ändras lagens namn till lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård samt i anslutning till nära anhörigs död. 12.9Förslaget till ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare I andra punkten byts ordet havandeskapspenning ut mot gravi- ditetspenning, särskild graviditetspenning. Benämningen på lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård komp- letteras med samt i anslutning till nära anhörigs död. 12.10Förslaget till ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 11 kap. 31 § I första punkten läggs graviditetspenning och särskild graviditets- penning till eftersom även sådan ersättning ska tas upp under inkomst av tjänst. I andra punkten ändras benämningen på lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård genom att tillägget samt i anslutning till nära anhörigs död görs. 12.11Förslaget till ändring i förordningen (1998:562) med vissa bemyndiganden för I andra punkten ändras benämningen på lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård genom att tillägget samt i anslutning till nära anhörigs död görs. 12.12Förslaget till ändring i tjänstledighetsförordningen (1984:111) I tionde avsnittet nämns lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Ett tillägg görs till lagens namn med samt i anslutning till nära anhörigs död. Förslaget till lag ( ) om ändring i lag (1993:332) om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade. Benämningen på lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård ändras genom att ett tillägg samt i anslutning till nära anhörigs död görs. 12.13Förslaget till ändring i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander I första stycket andra punkten läggs orden graviditetspenning och särskild graviditetspenning till. I fjärde punkten läggs samt vid ledighet i anslutning till nära anhörigs död till. Benämningen på lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård kompletteras med samt i anslutning till nära anhörigs död. 12.14Förslaget till ändring i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd I sjätte punkten ändras den nämnda lagens namn till lag (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård samt i anslutning till nära anhörigs död. Paragrafen kompletteras med en regel om att aktivitetsstödet minskas även för den som får graviditetspenning och särskild graviditetspenning. 12.15Förslaget till ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 2 kap. 5 § I andra punkten anges att som pensionsgrundande inkomst av anställning räknas även graviditetspenning och särskild graviditets- penning. I tredje punkten ändras namnet på lag (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård genom att orden samt i anslutning till nära anhörigs död läggs till. 12.16Förslaget till ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift I andra punkten läggs graviditetspenning och särskild graviditets- penning till i uppräkningen. I tredje punkten ändras den nämnda lagens namn till lag (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård samt i anslutning till nära anhörigs död. 12.17Förslaget till ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter I andra punkten ändras den nämnda lagens namn till lag (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård samt i anslutning till nära anhörigs död. 12.18Förslaget till ändring i förordningen(1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar för sjukvård m.m. Ett tillägg görs i tredje punkten för att ange att regeln även gäller intyg som behövs för att få ut särskild graviditetspenning. 12.19Förslaget till ändring i Utsökningsbalken (1981:774) 7 kap. 1 § I femte punkten görs tillägget graviditetspenning, särskild gravidi- tetspenning för att ange att även dessa ersättningar omfattas av regeln om utmätning. Namnet på den nämnda lagen om när- ståendevård kompletteras genom att tillägget samt i anslutning till när anhörigs död görs. 12.20Förslaget till ändring i studiestödslagen (1999:1395) 2 kap. 10 § I andra stycket görs tillägget och vid ledighet i anslutning till nära anhörigs död. 3 kap. 24 § I andra stycket görs tillägget och vid ledighet i anslutning till nära anhörigs död. 12.21Förslaget till ändring i studiestödsförordningen (2000:655) 2 kap. 21 § Ett tillägg görs för att markera att regeln även gäller vid ledighet i anslutning till nära anhörigs död. 3 kap. 33 § Ett tillägg görs för att markera att regeln även gäller vid ledighet i anslutning till nära anhörigs död. Av sakkunnige , och sakkunnige , Utredarens uppgift är att föreslå användbara metoder för att mäta och bedöma funktionstillstånd och arbetsförmåga. Utredaren ska även föreslå hur ett mer fördjupat arbete med att ta fram ett metodstöd ska genomföras. I ett andra steg ska utredaren beskriva och analysera begreppet arbetsförmåga och presentera en begrepps- apparat som även innefattar begreppet sjukdom. I uppdraget ingår även att närmare redovisa och analysera skillnaderna mellan kraven på omställning i socialförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken. Däremot anges inte att utredaren i denna del ska lämna förslag som rör sjukförsäkringen eller som är av organisatorisk art. Även om det inte står uttryckligen i direktiven får det förutsättas att det är dagens regler inom sjukförsäkringen som ska vara utgångspunkten för arbetet. Utredningen aviserades i budgetpropositionen som ett led i introduktionen av rehabiliteringskedjan. Enligt vår uppfattning har betänkandet stora förtjänster när det gäller att beskriva och klarlägga begreppen sjukdom och arbets- förmåga. Däremot har utredaren inte kommit så långt som vore önskvärt med att föreslå användbara metoder för att mäta och bedöma arbetsförmåga, vilket varit utredarens huvuduppgift. För att komma längre i denna del har utredaren getts förlängd tid med uppdrag att tillsammans med på- börja ett utvecklingsarbete för att fullfölja det ursprungliga upp- draget. Redovisningen av detta arbete görs enbart på ett över- gripande sätt i betänkandet. Vårt intryck och vår bedömning är att resultatet av detta arbete inte motsvarar förväntningarna. Utredaren har i stället ägnat avsevärd uppmärksamhet åt att föreslå betydande förändringar i den nuvarande sjukskrivningspro- cessens regelsystem. Utredarens förslag i denna del är mycket komplicerade och medför mycket svåra avvägningar när t.ex. indivi- dens omställningsförmåga och sociala kompetens ska bedömas. Förslagen innebär även en kraftig expansion av sjukförsäkringens omfattning. Förslagen konkretiseras dock i mycket begränsad utsträckning i lagförslag, vilket också gör det svårare att bedöma dem. Till detta kommer att de metoder och instrument för att bedöma arbetsförmåga som borde vara utgångspunkten för utreda- rens förslag saknas. Detta medför sammantaget att det knappast är möjligt att ta ställning till utredarens förslag i denna del. Utredaren lämnar även förslag på familjepolitikens område, vilket inte ingår i utredarens uppdrag. Utredaren föreslår även att det ska ske ett utvecklingsarbete genom en uppbyggnad av medicinska bedömningsteam hos För- säkringskassan. Vi anser att utredaren haft större ambitioner i denna del än vad som ryms inom uppdraget. Det är dock nöd- vändigt att en sådan förändring föregås av en principdiskussion om uppgift. Den förutsätter dessutom ett utvecklat bedömningsinstrument. Ett utvecklingsarbete i denna del riskerar därmed att försena utvecklandet av metoderna och instrumenten för bedömning av funktionstillstånd och arbetsförmåga. Vi anser sammanfattningsvis att betänkandet borde ha visat större följsamhet mot direktiven och därigenom ha begränsats till de delar som rör begreppen sjukdom och arbetsförmåga samt metoderna och instrumenten för bedömning av arbetsförmåga, särskilt i de tidigare skedena av sjukskrivningsprocessen. Aaron ., Buchwald Dedra (2001) A Review of the Evidence for Overlap among Unexplained Clinical Conditions, , volume 134. Aylward & Waddell (2006) The Scientific and Conceptual Basis of Incapacity Benefit, The Stationary Office, . , J Borus (1999), , Vol 130, Nr 11. Boorse C, Health as a theoretical concept, Philosophy of Science 1977;44. , Disease, illness, sickness, health, healing and wholeness: exploring some elusive concepts, Med. 2000;26;9-17. (2008) Pillret,. Dworkin (2000) Sovereign Virtue. The Theory and Practice of press, , Massachu- setts , . och , Sick-listing habits among general practitioners in a Swedish County. J 2000;2:81-6. (2008) Hur har distriktsläkares sjukskrivningspraxis för- ändrats under ? Resultat av tre praxisundersökningar bland distriktsläkare i ett svenskt landsting . Arbetsrapport, , . , Ihlebæck C, Ursin H, A scoring system of subjective health Complaints, SCJ of public health 1999:27 (1). , (1995) Hälsans idé, Liber, citerad i /(2000). analyserar 2007:02 Att säga nej på ett bra sätt. vägledning 2004:2 version 12, Sjukpenning och samordnad rehabilitering. 2008:10, Nej till sjuk- penning - Vad hände sen? Herlofson , Kriteriestödd psykiatrisk diagnostik – DSM-syste- met i historiskt perspektiv. Bearbetning av ursprungstext av First M B, Gibbon M, Spitzer R L, W, . Autismforum 3/11 2004. och (1999) The Cost of Rights: Why depends on taxes, . Horwitz , An Epidemic of Depression, . Ihlebæk et al. (2002) Prevalence of subjective health complaints (SHC) in , Scand J Public Health.2002; 30: 20-29. Junestav (2004) Arbetslinjen i svensk socialpolitisk debatt och lagstiftning 1930-2001, avhandling. (2006) Hur skapas en diagnos? ), Daidalos. Kymlicka (2002) Contemporary Political Philosophy: an Intro- duction, , . (2005)Välfärdsstatens expansion. Ekonomisk tillväxt och offentlig sektor under , SNS. LO (2009); En sjukförsäkring som ger trygghet. , Kultursjukdomarna – den subjektiva ohälsans olika ansikten, . Mannelqvist , Arbetsförmåga i sjukförsäkringen - lagstiftarens motiv. - 2008 (4), s. 509-533. Marinker, M (1978) Why make people patients? och (2000) Begreppen Hälsa och hälsofrämjande – en litteraturstudie, . (1996) Samtal om Hälsan, Liber, . (2008) The Concept of Work Ability, P.I.E. , The Medicalization of Society, , . Raz (1986) The Morality of Freedom, Clarendon Press, . . Contributors to cardiac invalidism after acute myocardial infaction. Coron Artery 1993;4:215-20. (2002) Vad bör staten göra? , Gör mig hel! Forskning och Framsteg 2/2005. (2009), Välfärdsbarometern. Sen Amartya (2002) Utveckling som frihet, , . (2005) Folkhälsorapport , . (1990) Vision och verklighet i historia och politik: till , Wiken. Twaddle, A (1968) Influence and Illnes: Definition and Definiers of Illness Behavior ,, Ph. (2004) Drug treatment of elderly, . Wessely S, Nimnuan C, Sharpe M, Functional somatic syndromes: one or many? Wessely S / There is only one functional somatic syndrome. Discussion between Wessely (for) / (against). och (2008) Arbetsförmåga – Det humana kapitalets värde, sid. 306-9 i Arbets(o)förmåga, red. L. , Santérus Förlag, . (1983) Sjukdom och arbetsoförmåga, Dok- torsavhandling, . (2005) av välfärdspolitik: Välfärdsstatens framväxt i och , . Ds 2009:45 Stöd till personer som lämnar sjukförsäkringen, Social- departementet. Ds 2009:15 En enklare ledighetslagstiftning, . 1995:149 Försäkringsskydd vid sjukdom. 2006:86 Mera försäkring och mera arbete. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 2008:102 Brist på brådska - en översyn av aktivitetsersättningen. 1973: 129 Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om anställningsskydd, m. m. 1976/77:44 om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäk- ring, m.m. 1994/95:147 Rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpension för gifta. 1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjuk- penning och förtidspension. 2007/08: 136 En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. (SOU 2006:86) skriftserie, Samtal om socialförsäkring cial/2004.htm (klicka på ) Samtal om socialförsäkring nr 4, Vad är arbetslinjen? Samtal om socialförsäkring nr 7, Sjuk eller ledsen? Samtal om socialförsäkring nr 10, Rehabilitering - Ett långt lidan- des historia. Samtal om socialförsäkring nr 15, Ohälsoskulden och de unga. Översyn av begreppen sjukdom och arbetsförmåga samt en enhetlig bedömning En särskild utredare får i uppdrag att i ett första steg göra en inventering av de olika metoder som finns , i och andra länder, för att bedöma funktionstillstånd och arbetsförmåga. Utifrån denna genomgång ska utredaren föreslå användbara metoder för att mäta och bedöma funktionstillstånd och/eller funktionsnedsättning och arbetsförmåga. Utredaren ska vidare föreslå hur ett mera fördjupat arbete med att ta fram ett metodstöd ska genomföras. I ett andra steg ska utredaren beskriva och analysera begreppet arbetsförmåga och presentera en begreppsapparat. Utredaren ska analysera vad som läggs i begreppet och hur det används inom såväl socialförsäkringen, arbetsmarknadspolitiken som handikappoliti- ken. Utredaren ska vidare beskriva och analysera begreppet sjuk- dom ur sjukförsäkringens perspektiv. I uppdraget ingår även att närmare redovisa och analysera skill- naderna mellan kraven på individers omställning i socialförsäk- ringen och motsvarande krav inom arbetsmarknadspolitiken. Utgångspunkten för uppdraget är att individens funktionstillstånd ska tillmätas större betydelse vid bedömningen av arbetsförmågan. Begreppsapparat, bedömningskriterier och metoder för att bedöma funktionstillstånd och arbetsförmåga inom socialförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken ska också bli mera enhetliga. Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar som översynen motiverar. Den första delen av uppdraget ska redovisas . Utredaren ska slutligt redovisa hela uppdraget . Sjukdomsbegreppet har inte definierats i lag och kan skilja sig åt beroende på ur vems perspektiv begreppet diskuteras. Ur indivi- dens perspektiv, ett subjektivt begrepp, där individens upplevelse av sjukdom, t.ex. smärta, trötthet, nedsatt funktionsförmåga, är det avgörande. Ur professionens perspektiv kan det sägas vara objek- tivt i den meningen att man då utgår från det faktiska tillståndet, från vad som från medicinska utgångspunkter uppfattas som ett normalt tillstånd eller ett onormalt tillstånd som resulterar i en diagnos. Sjukdomsbegreppet kan också variera över tiden.