sou · GXB341 · 2009-05-04 00:00:00 — företaget har utsett en ny styrelse eller verkställande direktör. Om tillståndet återkallas får Om tillståndet återkallas ska att institutet ska gå i likvidation. I dessa fall tillämpas 25 kap. 10, 28–44, (2005:551), 11 kap. 5, 6 a och 7–16 §§ samt 17 § fjärde och femte styckena lagen (1987:667) om ekono- miska föreningar och 9 kap. 5– Ett beslut om återkallelse får förenas med förbud att fortsätta kan ske utan men för insättarnas, allmännas intresse får Finans- verksamhet, antingen sådan som inte kräver tillstånd, eller annan hur avveckling ska ske. tionen kan då besluta om förbud Straffavgiften ska fastställas till högst av ett genomsnitt av kreditinstitutets omsättning de närmast föregående tre räken- skapsåren. Om uppgifter om omsättningen saknas eller är bristfäliga, får den uppskattas.Straffavgiften får inte bestäm- mas till ett lägre belopp än . Den får inte heller bestämmas till ett högre belopp än . att fortsätta rörelsen. För sparbanker gäller bestämmelsen i sparbankslagen (1987:619). Straffavgiften skall fastställas till lägst och högst . Avgiften får inte överstiga av kreditinstitutets omsättning närmast föregående räkenskapsår. Om överträdelsen har skett under institutets första verksamhetsår eller om uppgifter om omsättningen annars saknas eller är bristfälliga, får den upp- skattas. Avgiften får inte vara så stor att institutet därefter inte uppfyller kraven enligt 6 kap. 1 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 1. vilken information ett kreditinstitut ska lämna till sina sina kunder eller till dem som kunder eller till dem som insti- institutet erbjuder sina tjänster, tutet erbjuder sina tjänster, vilka poster som får räknas in i startkapitalet enligt 3 kap. 5– 3. vilka åtgärder som ett kre- kreditinstitut skall vidta för att ditinstitut ska vidta för att uppfylla de krav på soliditet och uppfylla de krav på soliditet och likviditet, riskhantering, genom- likviditet, riskhantering, genom- 29 Senaste lydelse 2005:932. lysning, sundhet samt riktlinjer lysning, system för uppgifter om och instruktioner som avses i insättare och deras insättningar, 6 kap. 1–5 §§. sundhet samt riktlinjer och instruktioner som avses i 6 kap. 1–6 §§. 4. vilka begränsningar som gäller när ett bankaktiebolag eller ett kreditmarknadsbolag tar emot egna aktier eller aktier i sitt moderbolag som pant enligt 10 kap. 12 §, 5. vilka upplysningar som ett 5. vilka upplysningar som ett utländska kreditinstitut som har utländska kreditinstitut som har 4 kap. 4 § inrättat filial enligt 4 kap. 4 § ska skall lämna till Finansinspek- tionen för dess tillsynsverk- för dess tillsynsverksamhet, och 6. sådana avgifter för tillsyn som avses i 13 kap. 16 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid bestämmandet av en straffavgift för överträdelser som inträffat helt eller delvis innan lagens ikraftträdande tillämpas den för bolaget lindrigaste lagen. 11 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet att 15 § ska ha följande lydelse. inlåningsverksamhet som avses i inlåningsverksamhet som avses i denna lag utan att vara tionen förelägga denne att upp- tionen förelägga denne att upp- avvecklingen skall ske. avvecklingen ska ske. I ett föreläggande som ställs till ett svenskt aktiebolag eller en att rätten efter ansökan av föreningen skall gå i likvidation om föreläggandet inte följs. ett svenskt aktiebolag eller en följer ett sådant föreläggande, ska allmän domstol, efter ansökan av företaget ska gå i likvidation. 28–44, respektive 1 kap. 5, 16 §§ och 17 § fjärde och femte styckena lagen (1987:667) Beslut om likvidation ska inte meddelas om det under ärendets handläggning vid tingsrätten visas att inlåningsverksamheten har upphört. Beslut om likvidation gäller . Om det är osäkert om lagen är tillämplig på viss verksamhet, får inspektionen förelägga den som driver verksamheten att lämna de upplysningar om verksamheten som inspektionen behöver för att bedöma om så är fallet. Den som är revisor i ett företag är dessutom på begäran av skyldig att lämna sådana upplysningar om den verksamhet som drivs av företaget som han eller hon har fått kännedom om vid fullgörandet av sitt uppdrag i företaget. Denna lag träder i kraft . 12Förslag till lag om ändring i lagen (2005:405) om försäkringsförmedling Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2005:405) om försäkringsförmedling att 7 kap. 3 och 6 §§, 8 kap. 13 § och rubriken närmast före 7 kap. 6 § ska ha följande lydelse. har tillsyn över att den som utövar försäkringsförmedling följer denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och andra författningar som reglerar försäkringsförmedlarens verksamhet samt föreskrifter som har meddelats med stöd av sistnämnda författningar. tillsyn omfattar även sådana försäk- ringsförmedlare som fått sitt tillstånd återkallat, till dess den tillståndspliktiga verksamheten har avvecklats. Revisor och särskild granskare enligt lag skall utse revisor, får enligt lag ska utse revisor, får revisor att med övriga revisorer revisor att med övriga revisorer Inspektionen får när som helst sinspektionen har även rätt att återkalla ett sådant förordnande förordna en eller flera särskilda och utse en ny revisor. granskare med uppgift att granska tionen får när som helst återkalla ett sådant förordnande 30 Senaste lydelse 2009:75. Straffavgiften ska fastställas till högst av ett genomsnitt av omsättningen de närmast föregående tre räkenskapsåren för försäkringsförmedlaren, försäkringsföretaget eller filialen till en sådan utländsk försäkrings- förmedlare som avses i 3 kap. 2 §. Om uppgifter om omsättningen saknas eller är bristfälliga, får den uppskattas.Straffavgiften får inte bestäm- mas till ett lägre belopp än . Den får inte heller bestämmas till ett högre belopp än 200 miljoner kronor.67 Revisorn har rätt till skäligt arvode av försäkringsförmed- laren för sitt arbete. Arvodets storlek bestäms av Finansins- pektionen. och utse en ny revisor eller särskild granskare. Revisorn och den särskilde granskaren har rätt till skäligt arvode av försäkringsförmed- laren för sitt arbete. Storleken på arvodet bestäms av Finans- inspektionen. ska utfärda en instruktion för en revisor eller en särskild granskare som förordnats av inspektionen. En revisor eller särskild granskare som förordnats av ska oavsett stämmans, eller, om försäkringsförmedlaren är en fysisk person, dennes anvisningar följa den instruktion som inspektionen har utfärdat. Straffavgiften skall uppgå till lägst och högst . Avgiften får inte överstiga av omsättningen närmast föregående räkenskapsår för försäkringsförmedlaren, försäk- ringsföretaget eller filialen till en sådan utländsk försäkringsför- 31 Senaste lydelse 2007:565. medlare som avses i 3 kap. 2 §. Om överträdelsen har skett under försäkringsförmedlarens, försäk- ringsföretagets eller filialens första verksamhetsår eller om uppgifter om omsättningen annars saknas eller är bristfälliga, får den upp- skattas. Avgiften får inte vara så stor att försäkringsförmedlaren eller försäkringsföretaget därefter inte uppfyller kraven i 8 kap. 3 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 6 kap. (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller 1 kap. första stycket försäkringsrörelselagen (1982:713). särskild hänsyn tas till hur all- särskild hänsyn tas till hur all- varlig den överträdelsen är som varlig den överträdelsen är som har föranlett anmärkningen eller har föranlett anmärkningen eller varningen och hur länge över- varningen och hur länge över- trädelsen har pågått. trädelsen har pågått. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid bestämmandet av en straffavgift för överträdelser som inträffat helt eller delvis innan lagens ikraftträdande tillämpas den för bolaget lindrigaste lagen. 13Förslag till lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:1371) att 4 kap. 8 §, 5 kap. 3 § samt 6 kap. 4 och 7 §§ ska ha följande lydelse. Tillstånd för ett institut att Tillstånd för ett institut att använda en internmetod ska ges ges om förutsättningarna i 9 § är 1. institutet har ett för 1. institutet har ett för (2004:297) om bank- och finan- (2004:297) om bank- och finan- sieringsrörelse samt 8 kap. 4 och sieringsrörelse samt 8 kap. 4 och 8 §§ lagen (2007:528) om värde- 8 §§ lagen (2007:528) om värde- 2.institutets riskklassificeringssystem är tillförlitligt och tillräckligt integrerat med institutets övriga verksamhet, och 3.institutet dokumenterar sitt riskklassificeringssystem och motiven för dess utformning. Om ett moderinstitut inom EES och dess dotterföretag eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EES och dess dotterföretag använder internmetoden enhetligt, får företagen i den omfattning som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 13 kap. 1 §13 betraktas som en enhet vid bedömningen av om kraven i första stycket är uppfyllda. Ett institut får, efter tillstånd Ett institut får, efter tillstånd 32Senaste lydelse 2007:570. 33Senaste lydelse 2007:570. 1. har ett för ändamålet 1. har ett för ändamålet uppfyller kraven i 6 kap. uppfyller kraven i 6 kap. 2 och 5 §§ lagen (2004:297) om 2 och 6 §§ lagen (2004:297) om 2.använder en riskberäkningsmodell som ger en tillförlitlig bild av marknadsriskernas storlek och som är tillräckligt integrerad med institutets övriga verksamhet, och 3.dokumenterar sin riskberäkningsmodell och motiven för dess utformning. 1. med stöd av skriftliga riktlinjer och instruktioner som ses över regelbundet fördela rörelseintäkterna, eller det beräkningsunderlag som motsvarar rörelseintäkterna, mellan olika affärsområden på ett lämpligt sätt, och 2. ha ett för ändamålet 2. ha ett för ändamålet ringssystem för operativa risker ringssystem för operativa risker som uppfyller kraven i 6 kap. 2 som uppfyller kraven i 6 kap. 2 och 5 §§ lagen (2004:297) om och 6 §§ lagen (2004:297) om 34 Senaste lydelse 2007:570. Tillstånd att använda intern- Tillstånd att använda intern- mätningsmetoden skall ges, om mätningsmetoden ska ges, om 1. institutet har ett för 1. institutet har ett för tiva risker som uppfyller kraven tiva risker som uppfyller kraven i 6 kap. 2 och (2004:297) om bank- och (2004:297) om bank- och 4 och 8 §§ lagen (2007:528) om 4 och 8 §§ lagen (2007:528) om 2. institutets riskmätningssystem är tillförlitligt och tillräckligt integrerat med institutets övriga verksamhet. Om ett moderinstitut inom EES och dess dotterföretag eller ett finansiellt moderholdingföretag inom EES och dess dotterföretag använder en internmätningsmetod enhetligt, får företagen i den omfattning som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 13 kap. 1 § 26 betraktas som en enhet vid bedömningen av om kraven i första stycket är uppfyllda. Denna lag träder i kraft . 35 Senaste lydelse 2007:570. Ett värdepappersbolag och ett utländskt företag som enligt 2 kap. 2 § första stycket 8 tar emot medel på konto ska ha en betalningsberedskap som är tillräcklig med hänsyn till rörelsens art och omfattning.Bolagets eller företagets system för hantering av uppgifter om kunder och deras insättningar ska vara sådana att bolaget eller företaget utan dröjsmål kan visa upp en fullständig och tillförlitlig förteck- ning över samtliga insättningar av medel på konto hos bolaget eller företaget.När medel tas emot på konto, ska en skriftlig överens- kommelse om detta träffas med kunden. 14 Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden dels att 8 kap. 36 §, 23 kap. 1 och 7 §§ och 25 kap. 4 och 9 §§ samt rubriken närmast före 23 kap. 7 ska ha följande lydelse dels att det i lagen införs ny paragraf, 25 kap. 4 a §, av 36 § Ett värdepappersbolag och ett utländskt företag som enligt 2 kap. 2 § första stycket 8 tar emot medel på konto skall ha en betalningsberedskap som är tillräcklig med hänsyn till rörelsens art och omfattning. När medel tas emot på konto, skall en skriftlig överens- kommelse om detta träffas med kunden. nisationer och sådana utländska nisationer och sådana utländska företag som har tillstånd att som har tillstånd att driva en reglerad marknad från driva en reglerad marknad från och sådana utländska företag som driver en reglerad marknad från filial i , som fått sitt tillstånd återkallat, till dess den För , börser och svenska clearing- organisationer omfattar tillsynen att rörelsen drivs enligt denna lag, andra författningar som reglerar företagets verksamhet, företagets bolagsordning, stadgar eller reglemente och interna instruktioner som har sin grund i en författning som reglerar företagets verksamhet. För ett utländskt företag som driver värdepappersrörelse eller en reglerad marknad eller clearingverksamhet från filial i omfattar tillsynen att företaget följer de lagar och andra författningar som gäller för företagets verksamhet i . har därutöver tillsyn över att bestäm- melserna om regelbunden finansiell information i 16 kap. följs. att förordna en eller flera att förordna en eller flera när som helst återkalla ett har även rätt att förordna en eller sådant förordnande och utse en uppgift att granska företaget i ett när som helst återkalla ett sådant förordnande och utse en ny revisor eller särskild grans- Revisorn har rätt till skäligt arvode av företaget för sitt granskaren har rätt till skäligt arvode av företaget för sitt utfärda en instruktion för en revisor eller en särskild granskare En revisor eller särskild granskare som förordnats av Finans- inspektionen ska oavsett stäm- instruktion som inspektionen har Om någon som ingår i ett Om någon som ingår i ett eller en svensk clearingorga- eller en svensk clearingorga- nisations styrelse eller är verk- nisations styrelse eller är verk- ställande direktör inte uppfyller ställande direktör inte uppfyller de krav som anges i 3 kap. 1 § de krav som anges i 3 kap. 1 § 5, 12 kap. 5, 12 kap. och 19 kap. 3 § 4, skall Finans- 19 kap. 3 § 4, Detta får dock ske bara Detta får dock ske bara beslutat att påtala för företaget beslutat att påtala för företaget kraven, och han eller hon finns kraven, och han eller hon finns kvar i styrelsen eller som kvar i styrelsen eller som att en av inspektionen bestämd att en av inspektionen bestämd I stället för att återkalla I stället för att återkalla lande direktör inte längre får lande direktör inte längre får förordna en ersättare. ska utföra sitt uppdrag oberoende dess företaget har utsett en ny av inspektionen och verka för uppdrag gäller till dess företaget har utsett en ny styrelseledamot eller verkställande direktör. Det som sägs i första och Det som sägs i första och andra styckena om verkställande andra styckena om verkställande direktör skall tillämpas även på direktör ska tillämpas även på en en ställföreträdare för verkstäl- Om ett värdepappersbolag, en börs eller en svensk clearing- organisation inte har en verkställande direktör eller en fulltalig styrelse, ska Finans- inspektionen återkalla företagets tillstånd. Detta får dock ske bara om inspektionen först har påtalat bristen för institutet och institutet inte inom en av inspektionen bestämd tid, högst , har åtgärdat bristen. I stället för att återkalla tillståndet, får Finansinspek- tionen förordna en ersättare. Ersättaren ska utföra sitt uppdrag oberoende av inspektionen och verka för bolagets bästa. Ersät- tarens uppdrag gäller till dess företaget har utsett en ny styrelse eller verkställande direktör. Straffavgiften ska fastställas till högst av ett genomsnitt närmast föregående tre räken- bristfälliga, får den uppskattas. Avgiften får inte överstiga tio bestämmas till ett lägre belopp än närmast föregående räkenskapsår. Den får inte heller Om överträdelsen har skett under bestämmas till ett högre belopp än eller om uppgifter om omsät- tningen annars saknas eller är bristfälliga, får den uppskattas. För värdepappersinstitut får avgiften inte vara så stor att institutet därefter inte uppfyller kraven i 8 kap. 3 § denna lag eller 6 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid bestämmandet av en straffavgift för överträdelser som inträffat helt eller delvis innan lagens ikraftträdande tillämpas den för bolaget lindrigaste lagen. Det svenska insättningsgarantisystemet infördes 19961 för att skydda konsumenterna och den finansiella stabiliteten i händelse av finansiella problem i ett företag2. Det yttersta motivet för att det över huvud taget finns en insättningsgaranti är att lagstiftaren ansett att den som sätter in pengar i ett enskilt institut förtjänar och behöver ett skydd mot att pengarna ska gå förlorade i händelse av institutets oförmåga att betala tillbaka pengarna. Om det finns ett sådant skydd minskar dessutom risken för att en kris för ett institut utlöser följdverkningar för den finansiella stabiliteten i allmänhet. Innan insättningsgarantin behöver träda in finns ett antal andra funktioner som har betydelse för skyddet av insättarnas pengar 1.Samhället ställer särskilda krav på de personer som vill driva verksamhet som innefattar att ta mot insättningar. 2.Det finns särskilda regler och krav för hur verksamheten får bedrivas. 3.Samhället utsätter de finansiella marknaderna och de enskilda och tillsyn, som syftar till att kontrollera att företaget och verksamheten motsvarar de uppställda kraven. 4.Samhället ser till så att institut som råkar i problem tas om hand – rekonstrueras eller avvecklas – på ett sådant sätt att insättarnas möjlighet att få tillgång till sina medel inte påverkas. Detta innebär inte nödvändigtvis att staten använder sig av statliga 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti trädde i kraft . 2En bank, ett kreditmarknadsföretag eller vissa värdepappersföretag samt vissa utländska motsvarigheter till sådana företag. medel för att klara krisen. Det kan lika väl innebära att staten sett till att det finns mekanismer för en ordnad krishantering. Slutligen kan insättningsgarantin träda in. Garantin innebär att insättarna får tillbaka sina medel eller åtminstone en del av dem, eventuellt med viss tidsfördröjning. Samhället har genom lagstiftning och olika myndigheters insat- ser i långa tider byggt upp, vidmakthållit och utvecklat dessa olika funktioner. Tillståndskrav för bankverksamhet, rörelseregler och organ för tillsyn över institut (punkten 1) har funnits i i gott och väl . När det gäller samhälleligt omhänder- tagande av institut som råkar i problem (punkten 2) har det svenska ramverket emellertid varit mindre väl utvecklat. har av hävd uppgiften att bistå framför allt banker som drabbats av likviditetsproblem, men inte de som har soliditets- problem. Detta särskilda likviditetsstöd kan bidra till att soliditetsproblem inte följer på likviditetsproblemen. Men när ett antal svenska banker råkade i allvarliga svårigheter fick lagstiftaren hastigt skapa ett tillfälligt system för att ta hand om probleminstituten, en ordning som dock var tidsbegränsad. Till följd av den globala finanskris som utvecklades återskapades delar av detta ramverk genom införandet av lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. I är systemet avseende rekonstruktion och avveckling av banker med samhällets stöd (punkten 4 ovan) inte heller fullt utvecklat. Insättningsgarantin, dvs. en garanti för att insättaren ska få till- baka sina pengar, infördes för del . Detta skedde dels till följd av erfarenheterna från den genom- lidna bankkrisen, dels (och inte minst) på grund av att EU antagit ett insättningsgarantidirektiv (94/19/EG) som måste genomföras i svensk rätt. Utredningens uppdrag har grundats i två olika händelseförlopp och sammanhang; erfarenheterna av de svenska ersättningsfallen samt den internationella finansiella krisen. Det ursprungliga skälet till att regeringen tillkallade en särskild utredare och att utredningen därefter påbörjade sitt arbete var de erfarenheter som gjorts i samband med likviditets- problemen och sedermera konkursen i kreditmarknadsbolaget . Därutöver har den snabba utvecklingen av den finansiella oro som uppkom och som i synnerhet övergick till en global finansiell kris lett till dels att vissa utgångs- punkter för insättningsgarantisystemet rubbats, dels till lagstift- ningsinitiativ inom EU som fordrar ändringar i den svenska insätt- ningsgarantilagen. Dessa faktorer har inte något inbördes samman- hang, men har båda åskådliggjort behov av förändringar i insätt- ningsgarantisystemet. Den senaste tidens händelser har också inne- burit att det antagits förändringar i insättningsgarantidirektivet, vilka som medlemsstat ska införa i svensk rätt. Nedan beskrivs bakgrundsfaktorerna till utredningens uppdrag. 1.1.1Erfarenheter av svenska ersättningsfall Custodiafallet – som beskrivs utförligt i kapitel 4 – visade att det svenska insättningsgarantisystemet i flera avseenden fungerar otill- fredsställande, framför allt – men inte enbart – betraktat ur ett konsu- mentskyddsperspektiv. Det största problemet var att Custodias insättare tvingades vän- ta länge på att få tillgång till sina medel. Väntan berodde för det första på att det dröjde innan insättningsgarantin trädde in trots att insättarna inte kunde få ut sina pengar från . För det andra berodde det på att utredningen av ersättningsfallet – när garantin väl trädde in – blev tidsödande. Ett annat centralt problem som Custodiaärendet satte ljuset på var garantimyndighetens bristfälliga befogenheter att lämna tillför- litliga besked om huruvida en viss insättning omfattas av garantin eller inte. Ytterligare brister som Custodiafallet avslöjade rör frågor om vilka krav ett företag på inlåningsmarknaden ska uppfylla och vilka möjligheter ska ha att bedriva effektiv tillsyn.3 1.1.2Internationell finansiell oro och kris märktes de första tecknen på en oro för att de finansiella marknaderna skulle kunna komma att gå mot sämre tider. God tillgång på kapital, låga räntor och kredit- 3 En översikt av problemen ges i utredningens ursprungsdirektiv (Dir. 2007:60, se bilaga 1), samt i betänkandets kapitel 3. expansion bröts med en nedgång på bostads- marknaden och bolånemarknaden i . Kreditförlusterna på olika nya finansiella instrument steg hastigt och en osäkerhet om vilka institut som slutligen skulle få bära kreditförlusterna spred sig. Detta skapade snabbt en förtroendekris för det globala finansi- ella systemet. Kreditinstituten blev ovilliga att låna ut till varandra, i synnerhet efter den stora amerikanska investmentbanken kollaps . Många institut världen över fick betydande svårigheter att finansiera sin dagliga verksamhet och centralbanker och regeringar fick söka vägar att stödja den finansi- ella sektorn. På olika håll i världen, bland annat i , riktades uppmärk- samheten mot insättningsgarantisystemen. Var de tillräckligt robusta för att tåla konkurser? Insättare började oroa sig för att de inte skulle få tillbaka alla sina insatta medel, att vissa insättningar inte omfattades och att det skulle dröja innan garantiersättningen betalades ut. Det var möjligt att om inte direkt skönja tecken på uttagsanstormningar åtminstone föreställa sig situationer där såda- na skulle kunna inträffa. Flera europeiska länder höjde gränserna för ersättningarna enligt insättningsgarantin, t.ex. , Storbri- tannien och . I mötte regeringen och oron genom att skyndsamt göra flera ändringar i insättnings- garantisystemet4. De slag av insättningar på konto som omfattas av garantin vidgades. Ersättningsrätten enligt garantin höjdes från till . Genom ändringarna fick utredningen nya förutsättningar för sitt arbete, främst genom att det svenska insättningsgarantisystemets inriktning ändrades från att främst vara ett likviditetsskydd för insättarna till att även omfatta medel med tydlig karaktär av sparande. inleddes inom EU ett arbete med att i väsentliga avse- enden ändra insättningsgarantidirektivet.