sou · GXB335 · 2009-04-16 00:00:00 — Den medför att en överenskommelse om avstående från besittningsskydd kan vara ogiltig utan godkännande av hyresnämnden om ett sådant krav förelåg när överenskommelsen ingicks. Bestämmelserna i nuvarande 12 kap. 33 § jordabalken om rätten för vissa anhöriga att träda i hyresgästens ställe har ändrats 1988 och 2003 (SFS 1987:816 och SFS 2003:378). Ändringarna har varit följdändringar till ändringar av de lagar som gällt för äktenskap och samboskap. Övergångsbestämmelserna innebar att en äldre lydelse av paragrafen skulle tillämpas när bodelning eller skifte skett före ikraftträdandet, eller ett samboförhållande upphört före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelserna innebar alltså att rätten att träda i hyresgästen ställe skulle gälla även om övergång av hyresrätten har skett med stöd av de äldre lagarna om äktenskap och samboskap. Med hänsyn till den tid som har gått sedan de nämnda författningsändringarna bör hyresvärden i de flesta fall ha underrättats om att övergång av hyresrätten har skett. Det kan dock förekomma att ett sådant förhållande uppmärksammas först . För att inte rätten att träda i hyresgästens ställe ska förfalla i en sådan situation klargör övergångsbestämmelsen att 8 kap. 3 § gäller även när övergång av hyresrätten skett med stöd av någon av de äldre lagarna. ändrades bestämmelserna om återbetalning av hyra som inte är skälig. Efter ändringen får ett beslut om återbetalning inte avse tillbaka än före dagen för ansökan. var den tidsgränsen . Enligt övergångsbestämmelserna till den författningsändringen ska äldre regler tillämpas när en ansökan kommit in till hyresnämnden före ikraftträdandet av ändringen. Eftersom sådana ärenden fortfarande kan finnas måste en övergångsbestämmelse finnas till motsvarande paragraf i bostadshyreslagen. De närmare bestämmelser i 12 kap. jordabalken som är tillämpliga för lokaler har placerats i lokalhyreslagen. Lagen är indelad i 9 kapitel. Strukturen följer i huvudsak den i nuvarande 12 kap. jordabalken. Skälen för att vi valt denna struktur anges i allmänmotiveringen, avsnitt 2.6. Kapitlet innehåller – som framgår av rubriken – de inledande, mer allmänna bestämmelserna om hyra av lokal. Paragrafen är ny och har inte någon motsvarighet. Den ger lagen en koppling till 12 kap. jordabalken. En motsvarande bestämmelse finns i 1 kap. 1 § bostadshyreslagen. Paragrafen motsvarar 12 kap. 1 § femte stycket jordabalken. Termen hyresvillkor har ersatt förbehåll. En bestämmelse med samma lydelse finns i 1 kap. 2 § bostadshyreslagen. Paragrafen motsvarar 12 kap 18 i § jordabalken. Se även kommentaren till 1 kap. 4 § bostadshyreslagen. Hur rätten till gemensamma utrymmen får upphävas eller ändras Paragrafen motsvarar 12 kap. 2 § tredje stycket jordabalken. Det kan påpekas att hyresgästerna i paragrafen kan vara både bostadshyresgäster och lokalhyresgäster. Exempelvis kan bostadshyresgäster och lokalhyresgäster i samma hus ha ett gemensamt soprum. Olika regler kan då gälla för ett och samma utrymme beroende på om hyresvärden vill upphäva eller ändra rätten till utrymmet för en bostadshyresgäst eller för en lokalhyresgäst. 2 kap. , hyrestid och uppsägning Kapitlet innehåller de bestämmelser som finns i 12 kap. 2–8 §§ jordabalken. Kapitlet inleds med bestämmelser om hur hyresavtal ska ingås och om hyrestiden. Därefter följer bl.a. bestämmelserna om när hyresavtal upphör att gälla efter uppsägning och om hur uppsägning ska göras. I slutet av kapitlet finns bestämmelserna om delgivning av skriftliga uppsägningar. Paragrafen motsvarar 12 kap. 2 § första och andra styckena jordabalken. Frågan om vilka formkrav som bör gälla för hyresavtal har övervägts i allmänmotiveringen, avsnitt 3.2.2. Vår slutsats är att de nuvarande kraven inte bör ändras. Att det ska antecknas på ett skriftligt avtal om hyresrätten övergår till en ny hyresgäst utgör inte något hinder mot att anteckningen görs elektroniskt när hyresavtalet har upprättats i elektronisk form. Se även kommentaren till 2 kap. 1 § bostadshyreslagen. 12 kap. 3 § jordabalken har delats upp på flera paragrafer. Denna paragraf motsvarar 12 kap. 3 § första stycket första meningen och andra stycket första meningen jordabalken. I stället för att hänvisa till om inte annat sägs i 12 kap. 3 § andra stycket jordabalken står det nu om det inte ingås . I stället för obestämd tid används i denna och andra paragrafer i lokalhyreslagen uttrycket tills vidare. Ändringen innebär ingen ändring i sak, utan är endast en anpassning till gängse språkbruk. gäller att tillsvidareavtal är utgångspunkten, medan bestämd tid kräver att man avtalar om det. Den redaktionella ändring som har gjorts medför att denna princip kommer till klarare uttryck. Hur hyresavtal upphör att gälla Paragrafen motsvarar 12 kap. 3 § första stycket andra meningen jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 3 § andra stycket andra och tredje meningarna jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 3 § tredje och fjärde styckena jordabalken. När hyresavtal upphör att gälla efter uppsägning Paragrafen motsvarar 12 kap. 4 § första stycket 2 jordabalken, alltså de delar av 4 § som är tillämpliga för tillsvidareavtal beträffande lokaler. Paragrafen motsvarar de delar av 12 kap. 4 § andra stycket jordabalken som är tillämpliga för lokaler. Paragrafen motsvarar 12 kap. 6 § första stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 6 § andra stycket jordabalken. När hyresgästen ska tillträda eller lämna lokalen Paragrafen motsvarar 12 kap. 7 § jordabalken. Hur uppsägning ska göras Paragrafen motsvarar 12 kap. 8 § första stycket första meningen och sjunde stycket jordabalken. Paragrafen innehåller en saklig ändring. Möjligheten till muntliga uppsägningar, med eller utan skriftligt erkännande har tagits bort. Skälen för ändringen har angetts i allmänmotiveringen, avsnitt 3.2.3. Sista meningen i nuvarande 12 kap. 8 § första stycket jordabalken har brutits ut och återfinns under 13 §. Paragrafen motsvarar 12 kap. 8 § sjätte stycket jordabalken. Den innehåller, liksom föregående paragraf, bestämmelser om hur uppsägning får ske och har därför placerats före delgivningsreglerna. Var uppsägning får göras Paragrafen motsvarar 12 kap. 8 § första stycket sista meningen jordabalken. Den har dock kompletterats med en inledande bestämmelse om att utgångspunkten är att hyresavtalet sägs upp hos motparten. Principen har gällt även tidigare, men kommer till klart uttryck. Paragrafen motsvarar 12 kap. 8 § tredje stycket jordabalken. Den innehåller en hänvisning till delgivningslagens regler som utgångspunkt och anvisar sedan vissa särskilda bestämmelser. den nuvarande hänvisningen till jordabalkens särskilda delgivningsregler i 8 kap. 8 § skrivs reglerna ut i nästa paragraf. Paragrafen innehåller de speciella delgivningsregler som finns i 8 kap. 8 § jordabalken. De är tillämpliga även enligt nu gällande lagstiftning. För att undvika en hänvisning till en annan lag har emellertid bestämmelsen skrivits ut här. Paragrafen motsvarar de första två meningarna i 12 kap. 8 § fjärde stycket jordabalken. Paragrafen innehåller den definition av begreppet hyresgästens vanliga adress som finns i 12 kap. 8 § fjärde stycket jordabalken Paragrafen motsvarar 12 kap. 8 § femte stycket jordabalken. Lokalens skick samt hinder i hyresrätten Bestämmelser om lokalens skick samt hinder i hyresrätten har placerats i ett eget kapitel. Bestämmelsernas ordningsföljd har justerats något i förhållande till gällande lagstiftning. Den första paragrafen i kapitlet behandlar hyresvärdens ansvar för lokalens skick på tillträdesdagen. Den följs av bestämmelser om skador på lokalen och hinder i hyresrätten som inträffat före tillträdesdagen. Därefter kommer de paragrafer som behandlar lokalens skick och hinder i hyresrätten som uppkommer under den tiden. Sist i kapitlet finns bestämmelser om hyresgästens rätt att säga upp hyresavtalet och om rätten till skadestånd när fastigheten utmäts eller hyresvärden försätts i konkurs. Lokalens skick på tillträdesdagen Paragrafen motsvarar 12 kap. 9 § jordabalken i de delar som avser lokaler. Den avtalsfrihet som gäller för lokaler framgår klarare när bestämmelserna inte, som sker i 12 kap. 9 § jordabalken, blandas med regler för bostadslägenheter. Lokalen är inte färdigställd när tillträde ska ske Paragrafen motsvarar 12 kap. 13 § jordabalken. Om det är uppenbart att lokalen på tillträdesdagen inte kommer att kunna användas för det avsedda ändamålet får uppsägning göras även före den avtalade tillträdesdagen. Detta gäller även enligt nuvarande lagstiftning. För att tydliggöra att då syftar på den avtalade tillträdesdagen och inte uppsägningstidpunkten har kommer att kunna lagts till i lagtexten. Lokalen utryms inte i rätt tid Paragrafen motsvarar 12 kap. 14 § jordabalken. Lokalen förstörs eller skadas före tillträdesdagen Paragrafen motsvarar 12 kap. 10 § första stycket jordabalken. Ordet förfaller har ersatts av det modernare uttrycket upphör att gälla, vilket inte innebär någon saklig ändring. Paragrafens andra stycke innehåller det förslag till ändring som vi lämnade i delbetänkandet Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47). För lokalernas del är ändringen endast redaktionell (jfr 3 kap. 4 § bostadshyreslagen). Paragrafens första stycke motsvarar 12 kap. 11 § första stycket jordabalken. Andra stycket i paragrafen är nytt, och har tillkommit som en följd av det förslag till ändring av 12 kap. 10 § jordabalken (se 4 § ovan) som vi lämnade i delbetänkandet Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47). Liksom i föregående paragraf används här uttrycket upphör att gälla. Paragrafen motsvarar 12 kap. 11 § andra stycket jordabalken. Användningsförbud meddelas före tillträdesdagen Paragrafen motsvarar 12 kap. 10 § andra stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 12 § jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 15 § första stycket jordabalken. Skicket i gemensamma utrymmen Paragrafen motsvarar 12 kap. 15 § tredje stycket jordabalken. I paragrafen anges direkt vilket skick de gemensamma utrymmena ska ha. I nuvarande lagstiftning finns i stället en hänvisning till den paragraf som anger vilket skick lägenheten ska ha på tillträdesdagen. Det kan noteras att paragrafen avser utrymmen som kan vara avsedda att användas gemensamt såväl av bostadshyresgäster som av lokalhyresgäster. Skada eller hinder i hyresrätten uppkommer Paragrafen motsvarar 12 kap. 16 § första stycket jordabalken. Ändringarna begränsar sig i övrigt till termen lokal och paragrafhänvisningarna. Paragrafen motsvarar 12 kap. 18 § jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 17 § första stycket jordabalken. Avtal om inskränkning i rätten till hyresnedsättning Paragrafen motsvarar 12 kap. 16 § tredje stycket jordabalken, inklusive de ändringsförslag som vi lämnade i delbetänkandet Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47). Fastigheten utmäts eller hyresvärden försätts i konkurs Paragrafen motsvarar 12 kap. 29 och 30 §§ jordabalken. I 12 kap. jordabalken finns under rubriken och konkurs tre paragrafer. De två första (12 kap. 29 och 30 §§) behandlar hyresgästens rätt när fastigheten utmäts och hyresgästens rätt vid hyresvär- Den tredje (12 kap. 31 §) behandlar hyresgästens konkurs. I vårt förslag har dessa bestämmelser placerats i olika kapitel. Uppdelningen har gjorts så att de bestämmelser som rör och händelser på hyresvärdens sida har placerats i förevarande kapitel om lokalens skick och hinder i hyresrätten. Bestämmelser som rör hyresgästens konkurs finns i stället i kapitlet om hyresgästen och användningen av lokalen (5 kap.). Kapitlet innehåller bestämmelser om hur hyran ska vara bestämd, om betalning av hyran och om deposition av hyra i händelse av tvist mellan hyresgästen och hyresvärden. Bestämmelserna i kapitlet motsvarar 12 kap. 19–22 §§ jordabalken. Hur hyran ska vara bestämd Paragrafen motsvarar 12 kap. 19 § tredje stycket första meningen jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 19 § tredje stycket andra och tredje meningarna jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 19 § fjärde stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 20 § första stycket jordabalken i de delar som avser lokaler. Paragrafen motsvarar 12 kap. 20 § andra stycket jordabalken. Terminologin har anpassats till nuvarande förhållanden genom att ordet postgiro har utgått. I paragrafen talas nu i stället om brevgiro, vilket omfattar både bankgiro och PlusGiro. Paragrafen motsvarar 12 kap. 20 § tredje stycket jordabalken. har betalningar kunnat göras på postkontor. Efter att den möjligheten upphörde har motsvarande service tillhandahållits av , vars verksamhet i sin tur upphörde /2009. De av Svensk Kassaservices tjänster som tillhandahållits via lantbrevbäringen har också upphört. Betalningar kan fortfarande göras på bankkontor. Betalningar kan också göras hos vissa andra företag, exempelvis livsmedelsbutiker. På några orter tillhandahålls också betalningsförmedlingstjänster inom lantbrevbäringen på särskilt uppdrag av staten. Terminologin har därför anpassats till nuvarande förhållanden genom att orden post- eller bankkontor har ersatts med lokutionen någon som tillhandahåller betalningsförmedlingstjänster. Det är inte reglerat i lag vilka företag som får tillhandahålla betalningsförmedlingstjänster. Utgångspunkten när Svensk Kassaservices verksamhet upphörde var att behovet av betaltjänster i allmänhet tillgodoses av marknaden, och att statens ansvar bara skulle avse de orter där detta inte sker. (Se prop. 2006/07:55.) På grund av det sagda går det inte att i lagtexten definiera vilka företag det handlar om eller knyta en definition av dem som tillhandahåller betalningsförmedlingstjänster till någon särskild reglering. I de flesta fall är det banker som utför betalningsförmedlingen. I annat fall ska det vara fråga om etablerade företag som tillhandahåller betalningsförmedlingstjänster på ett sätt som är jämförbart med en bank eller med den verksamhet som hade. Beloppet kan naturligtvis inte anses ha kommit hyresvärden till handa genom att hyresgästen gett pengarna till exempelvis en bekant. Paragrafens första stycke avser betalning av räkningar över disk, alltså när hyresgästen mot kontant betalning uppdrar åt en bank eller ett annat företag som tillhandahåller betalningsförmedlingstjänster att överföra pengarna till hyresvärden. Paragrafens andra stycke avser betalningar via brevgiro eller överföringar som görs via Internet. Paragrafen motsvarar 12 kap. 21 § första stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 21 § tredje stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 21 § andra stycket jordabalken. Kravet på ingivande av uppgifterna i två exemplar har strukits. Uppgifterna behöver således lämnas endast i ett exemplar. Skälen för ändringen har angetts i allmänmotiveringen, avsnitt 3.2.7. Paragrafen motsvarar 12 kap. 22 § första och tredje styckena jordabalken. Enligt gällande rätt ska underrätta hyresvärden om depositionen genom rekommenderat brev. Detta gäller även när hyresgästen fortsätter att deponera hyra i samma ärende. Enligt vårt förslag ska det dock vara tillräckligt att hyresvärden underrättas genom rekommenderat brev första gången en deposition sker. Om hyresgästen deponerar hyra kontinuerligt och på samma grund ska däremot hyresvärden kunna underrättas på annat lämpligt sätt, förutsatt att han eller hon har gått med på detta. Närmare överväganden i denna fråga finns i avsnitt 3.2.7. Paragrafen motsvarar 12 kap. 22 § andra stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 21 § fjärde stycket jordabalken. 5 kap. Hyresgästens användning av lokalen Kapitlet innehåller bestämmelserna om hyresgästens användning och vård av lokalen, liksom bestämmelser om hyresgästens skyldighet att informera om skada i vissa situationer. Särskilt kan nämnas att bestämmelsen om inrymmande av utomstående personer (s.k. partiell sublokation) finns i kapitlet (2 § ). Vidare regleras hyresvärdens rätt att få tillträde till lokalen. Här finns också regler för situationerna att hyresgästen överger lokalen eller lämnar kvar egendom. Slutligen finns det i kapitlet bestämmelser om säkerhet för hyresavtalet och om följderna av att hyresgästen försätts i konkurs. Kapitlet innehåller alltså bestämmelser även om förhållanden på hyresgästens sida, och inte bara om hans eller hennes användning av lägenheten. Kapitlet motsvarar 12 kap. 23–28, 31 och 41 §§ jordabalken. För vilka ändamål får lokalen användas? Paragrafen motsvarar 12 kap. 23 § andra stycket jordabalken. Inrymmande av utomstående personer Paragrafen motsvarar 12 kap. 41 § jordabalken. Bestämmelsen finns i nuvarande lagstiftning under rubriken upplåtelse av lägenheten i andra hand. Då den inte reglerar andrahandsupplåtelse utan endast inrymmande av utomstående har den nu i ställets placerats bland reglerna om hyresgästens användning av lokalen. Hyresgästens vård av lokalen Paragrafen motsvarar 12 kap. 24 § första och – i den del hänvisning görs till första stycket – tredje styckena jordabalken. I gällande lagstiftning anges att hyresgästen också svarar för skada som uppkommer genom vårdslöshet eller försummelse av medlemmarna i hans eller hennes hushåll. Den nuvarande första punkten i uppräkningen har emellertid strukits i den här bestämmelsen. Skälet för detta är att begreppet hushåll inte kan anses ha någon betydelse för lokaler. Frågan har närmare behandlats i avsnitt 4.3 i allmänmotiveringen. Hyresgästens skyldighet att informera om skada eller brist i lokalen Paragrafen motsvarar de första och andra meningarna av 12 kap. 24 § andra stycket jordabalken. Genom uppdelningen av den paragrafen behandlas nu hyresgästen informationsskyldighet vid skada eller brist som ofördröjligen måste avhjälpas och vid andra skador i olika paragrafer. Den aktuella paragrafen gäller alltså enbart skador eller brister som ofördröjligen måste avhjälpas. Paragrafen motsvarar 12 kap. 24 § andra stycket tredje meningen jordabalken, alltså de delar av den paragrafen som avser hyresgästens informationsskyldighet vid andra skador eller brister i lägenheten än sådana som ofördröjligen måste avhjälpas. Paragrafen motsvarar den sista meningen i 12 kap. 24 § andra stycket jordabalken. På grund av att en uppdelning i olika paragrafer har gjorts av bestämmelserna om hyresgästens vårdplikt respektive bestämmelserna om skyldigheten att informera om skada eller brist har hänvisningen beträffande ohyra formulerats något annorlunda. I sak motsvarar den dock 12 kap. 24 § tredje stycket jordabalken. Hyresgästens ansvar vid upplåtelse eller överlåtelse Paragrafen motsvarar 12 kap. 24 § fjärde stycket jordabalken. Ordföljden har ändrats något. Härigenom framgår det tydligare att hyresgästens ansvar vid upplåtelse gäller oavsett om tillstånd till upplåtelsen finns eller inte. Vid överlåtelse slår bestämmelsen, vilket även det gäller också , bara till när överlåtelsen sker utan samtycke eller tillstånd. Avtal om mer omfattande ansvar för lokalen Paragrafen motsvarar 12 kap. 24 § femte stycket jordabalken. Den har anpassats efter det faktum att förevarande lag avser endast lokaler. Paragrafen motsvarar 12 kap. 25 § första och fjärde styckena jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 25 § andra och tredje styckena jordabalken. Bestämmelsen i andra stycket om underrättelse till socialnämnden finns dock inte med. Det beror på att den tar sikte enbart på bostadshyresgäster. Hyresvärdens rätt att få tillträde till lokalen Paragrafen motsvarar 12 kap. 26 § första och andra styckena jordabalken, med undantag för andra meningen i första stycket som placerats i en egen paragraf. Paragrafen motsvarar 12 kap. 26 § första stycket andra meningen jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 26 § tredje stycket första meningen jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 26 § tredje stycket andra meningen jordabalken. Paragrafens första stycke motsvarar 12 kap. 26 § fjärde stycket jordabalken. I nuvarande lagstiftning görs en hänvisning till 12 kap. 17 § andra stycket jordabalken. Hänvisningen har ändrats i förslaget eftersom den nuvarande är felaktig. Hänvisning görs här i stället till den paragraf som motsvarar nuvarande 12 kap. 17 § första stycket jordabalken. Frågan har utvecklats i allmänmotiveringen, avsnitt 4.5. nämnda 12 kap. 17 § andra stycket jordabalken har inte någon motsvarighet i lokalhyreslagen. Det beror på att det stycket inte är tillämpligt beträffande lokaler, se avsnitt 4.5. Paragrafen motsvarar 12 kap. 26 § femte stycket jordabalken. Lokalen överges eller egendom lämnas kvar Paragrafen motsvarar 12 kap. 27 § första stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 27 § andra stycket jordabalken. Dock har den del av regleringen utelämnats som avser egendom som kan antas tillhöra någon i hyresgästens hushåll. Denna personkrets saknar aktualitet beträffande lokaler. Däremot återfinns detta led i regleringen för bostadslägenheter, se 7 kap. 20 § andra stycket i förslaget till bostadshyreslag. Paragrafen motsvarar 12 kap. 28 § jordabalken. Hyresgästen försätts i konkurs Paragrafen motsvarar 12 kap. 31 § första stycket första meningen jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 31 § andra stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 31 § tredje stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 31 § femte stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 31 § fjärde stycket jordabalken. Övergång av hyresrätten och upplåtelse i andra hand Kapitlet motsvarar 12 kap. 32–40 §§ jordabalken. Det innehåller bestämmelser om övergång av hyresrätten (1–5 §§) och om upplåtelse i andra hand (6 och 7 §§). Kravet på samtycke vid övergång av hyresrätten Paragrafen motsvarar 12 kap. 32 § jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 33 § första stycket jordabalken. Överlåtelse till någon som ska överta en verksamhet Paragrafen motsvarar 12 kap. 36 § jordabalken. Ansvaret för hyresgästens skyldigheter vid överlåtelse Paragrafen motsvarar 12 kap. 38 § första stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 38 § andra stycket första meningen jordabalken. Upplåtelse i andra hand Paragrafen motsvarar 12 kap. 39 § första stycket jordabalken. Paragrafen har tidigare gällt upplåtelse av lägenheten i dess helhet. Paragrafens tillämpningsområde har dock förändrats något genom en lagändring . Bestämmelserna om upplåtelse i andra hand gäller nu när lägenheten upplåtits till annan för självständigt brukande. (Se prop. 2008/09:27.) Paragrafen anger när tillstånd till andrahandsupplåtelse ska ges och hur tillståndet ska vara utformat. Den exemplifierande uppräkningen av förhållanden som kan innebära beaktansvärda skäl för tillstånd till upplåtelse i andra hand har tagits bort eftersom flera av exemplen saknar eller har mycket liten relevans för lokaler. Frågan har behandlats i allmänmotiveringen, avsnitt 4.4. Lagtexten har i förslaget fått en utformning som bättre stämmer överens med vad som i praktiken gäller för lokaler. Avsikten är inte att i sak ändra kriterierna för när tillstånd ska ges till andrahandsupplåtelse av en lokal. Att exemplen på vad som kan utgöra beaktansvärda skäl har tagits bort ur lagtexten innebär självklart inget hinder mot att åberopa något av dem vid en begäran om tillstånd. Även om de generellt sett inte speglar förhållanden som är relevanta för lokaler kan en sådan situation naturligtvis inträffa, t.ex. när upplåtelsen avser en parkeringsplats i ett garage. Kapitlet innehåller bestämmelser som rör förverkande av hyresrätten. Först anges när hyresrätten är förverkad och följderna av detta. Därefter följer särskilda bestämmelser vid förverkande på grund av försenad hyresbetalning och vid störningar i boendet. Slutligen finns det bestämmelser om betydelsen av att hyresgästen vidtar rättelse, om tidsfrister och om hyresvärdens rätt till skadestånd. Kapitlet motsvarar 12 kap. 42–44 §§ jordabalken. När hyresrätten är förverkad Paragrafen innehåller de grunder förverkande av hyresrätten till en lokal som anges i 12 kap. 42 § första stycket jordabalken. Paragrafen motsvarar 12 kap. 42 § femte stycket jordabalken. Förtida uppsägning vid förverkande