sou · GXB37 · 2009-02-02 00:00:00 — Förslagen är i vissa delar skissartade och behöver konkretiseras. Förslagsvis kan regeringen på utredarens förslag ge länsstyrelserna och SJV i uppdrag att fördjupa förslagen och återkomma med specifika förslag som bör kunna genomföras stegvis med början . A Regelverken kan och måste förenklas I delrapporten från jordbruksadministrativa utredningen framförs ett antal förslag till förbättringar och förenklingar av den s.k. SAM- hanteringen. Länsstyrelserna ställer sig bakom dessa förslag men vill också understryka betydelsen av vissa saker. Förenkling av regelverket är i detta sammanhang mycket viktigt. har påbörjat ett förenklingsarbete utifrån att minska kostnaderna för lantbrukarna men arbetet behöver utvecklas för att även få bort regler som fördyrar och försvårar den administrativa hanteringen av SAM-blanketterna och försvårar genomförandet av en gemensam IT-struktur för länsstyrelsernas alla verksamheter. B Utöka samverkansregionernas roll/uppgift Nedan ger länsstyrelserna ett förslag till hur handläggningen av SAM-blanketterna samt strukturstödsansökningarna skulle kunna effektiviseras som man kan behålla den regionala förankringen av arbetet. Regeringen föreskriver att länsstyrelserna ska bilda samverkansregioner (nuvarande 7 samverkansregioner bör vara utgångspunkten men indelningen kan behöva ses över) och att samverkan skall garanteras i avtal mellan berörda länsstyrelser. Regeringen beslutar vilken länsstyrelse inom regionen som skall vara samordningsansvarig. Samordningen inom samverkansregionen leds av en styrgrupp med representanter från respektive länsstyrelse. Uppgiften som samordnande länsstyrelse i samverkansregionen bör lämpligen kunna rotera varigenom förtrogenhet med arbetssättet vartefter vinns på alla länsstyrelser. Ordföranden i styrgruppen utses av den länsstyrelse som har ansvar för samordningsregionen och i samråd med övriga berörda länsstyrelsers ledningar. Styrgruppen ansvarar för följande samordningsuppgifter: Inkomna SAM-ansökningar inom samverkansområdet inklusive återkravsverksamheten. Åtagandeplaner för EU-stödsansökningar. Annan verksamhet som beslutar inom området. Utvecklingsarbete i samarbete med . Förslag till budget verksamhet Rapporter till berörda länsstyrelser, regeringen och Ansökningar om strukturstöd (startstöd, investeringsstöd, projektstöd mm) berörs inte av organisationen och handläggs av respektive men samarbetet bör utvecklas. Handläggningen sker på respektive länsstyrelse. Kontinuerlig avstämning sker i styrgruppen och ärenden kan flyttas från en länsstyrelse till en annan om något län inte hinner med. Ordföranden i styrgruppen beslutar i samråd med berörda länsstyrelser om överflyttning. En översyn av 45 § länsstyrelseinstruktionen är nödvändig. Samverkansregionen är ett kontrollområde. Bästa godkända teknik ska användas. Denna åtgärd bidrar till att svängningarna i kontrollfrekvenser utjämnas och områden med fjärranalysgårdar får betydelse för en större kontrollregion. Fältkontrollerna utförs av respektive länsstyrelse. Eventuell omfördelning av resurser inom regionen beslutas på samma sätt som beträffande handläggning av SAM-blanketten (se ovan). Länsstyrelserna ska ha ett förvaltningsanslag som klarar en kontrollfrekvens på . Utöver detta behövs tillskott av resurser. För att klara fältkontrollerna eftersträvas att de flesta fältkontrollerna ska vara klara till . bör utifrån prognoser relativt tidigt kunna bedöma hur kommande års kontrollfrekvens ser ut. Utifrån detta kan regeringen i budgetpropositionen avsätta medel för den kontrollverksamhet som överskrider . De länsstyrelser som sedan får en höjd kontrollfrekvens vet att denna verksamhet är finansierad. Höjning av kontrollfrekvens under löpande verksamhetsår måste också ges en med beslutet om ökning samtidig finansiering. C Övriga förslag för en effektivare administration 1.Jordbruksverket bör ändra föreskrifter högst en gång för handläggning resp. kontroller, t ex inför kommande års verksamhet. Endast i undantagsfall när EU kräver ändring under pågående säsong bör ändringar ske mer än en gång . Anledningen är att många kontrollanter i varje län är nya och ska dels lära sig grundsystemet, dels lära om vid ändringar vilket ökar felkällorna, d.v.s. risken för sanktioner ökar vid många ändringar per säsong. Denna risk är större än vinsten av att får tillrättat fel i föreskrift som uppdagas under pågående säsong. 2.Kontrollverksamheten är starkt beroende av territoriell närhet. Förhållandet gäller även för Landsbygdsutvecklingen och LEA- DER. Till detta skall läggas behovet av likartade finansiella förutsättningar, t ex för statlig medfinansiering med 33:1 och för att med ramanslag eller liknande finansiera LEADER-gruppernas administration. Regeringen bör som ett alternativ på allvar överväga förslag till förändringar i programmet så att medfinansieringsproblemet elimineras. 3.Använd RB-uppdrag 52 i länsstyrelsernas RB (och likartat i RB) för mer direkt styrning med målet om en likartad verksamhet över landet. 4.Sätt en nedre gräns på 5 ha (alternativt en nedre beloppsgräns) i gårdsstödet för de som får söka stöd. Detta är enligt länsstyrelsernas bedömning en mycket viktig åtgärd för att minska administrationen. 5.a Förenkla den unikt svenska betesmarkdefinitionen med målet högst 1 A4-sida för alla definitioner. Eller utred om ska finansiera stöd till våra unika betesmarker över den svenska budgeten i stället så att tolknings- och definitionsdiskussioner med EU undviks. 5.b Flytta allt stöd till skogsbete till annan stödform utanför Landsbygdsprogrammet. Utveckla IT-systemet kopplat till landsbygdsdelen av landsbygdsprogrammet. Systemet måste vara så uppbyggt att alla länsstyrelser, åtminstone i samverkansregionen, kan se vilka andra län respektive sökande (som LRF, HS etc. större aktörer) sökt och om likartade projekt för vilka vi kan initiera samordning/samverkan finns. kan länsstyrelserna endast överblicka ansökningar i det egna länet. SJVs system medger inte rapportgenerering för regionaliserat landsbygdsutvecklingsarbete. Besluta om en fast finansieringsplan för hela landsbygdsprogrammet . Vad kan respektive länsstyrelse disponera år för år t.ex. för kompetensutveckling, investeringsstöd, LEADER-medfinansiering, LEADER-administrativt stöd, för kontroller, för handläggning av särskilda ärenden där samordningslänsstyrelser behöver konsultera hemmalänsstyrelsen, tvärvillkorskontroller (gärna djurskyddskontroller och förprövningsärenden också). Länsstyrelserna måste ha en långsiktig finansiering för att kunna anställa så många som möjligt fast. Kan länsstyrelserna anställa dem fast minskar den årliga introduktionskostnaden och riskerna för fel (med åtföljande risk för sanktioner). På uppdrag av länsstyrelserna Länsråd vid i län och ordförande i länsrådsgrupp 5 Jordbruk, Skogsbruk, Fiske och Veterinära frågor