sou · GWB335 · 2009-01-01 00:00:00 — Det är klart att skulle de ha blivit väldigt missnöjda, då finns det politiska poänger att hämta. Men vad skulle politikerna göra? Fanns det något de hade kunnat göra? Jag tror man kom fram till att det inte fanns så mycket de kunde göra, det hade inte varit vidare smart att göra en tankepaus. Kommissionens roll var ju att ta fram en plan som gällde den första etappen och en som gällde de kommande etap- perna. Det fanns säkert en diskussion som inte tydligt sa att nu är det val så då törs vi inte fortsät- ta övergången, utan snarare att vi kommer vi att lära oss en massa saker under den första etap- pen och borde man inte avvakta så att man kan dra lärdom av det som man har erfarit under den första etappen, innan man sätter igång etapp 2? Det fanns naturligtvis skäl att göra detta, men också skäl emot. Om man kunde kommunicera ett tydligt budskap till alla som var osäkra, och då menar jag inte i första hand människor utan handeln, att nu ska hälften av tv-motta- gare utrustas för någon form av digital-tv, det finns goda affärer att göra, då kommer prylarna fram. Det var vår fromma förhoppning. Om man då i stäl- let sa nä, nu ska vi stanna och fundera och så eldar några oppositions-partier på att nu ska vi stoppa den här galenskapen. Då sprids en osäker- het som i sig kan göra att det blir ett misslyck- ande. Det som blev slutet på den där visan var att regeringen gjorde en liten justering av kommis- sionens förslag om nedsläcknings-takten. Regeringen flyttade några av de områden som var föreslagna i etapp tre, alltså : något lade man och något , så det blev bara en etapp . Motiveringen var att man inte ville blanda information om digital-tv- övergången med valinformation, att det skulle bli lite för mycket av olika sorters information. Se- dan kan man tänka sig att det fanns andra bev- ekelsegrunder, men det blev i varje fall resultatet av det här. Satellitoperatörerna och Viasat 283 och satellitägaren SES riktade återkommande kritik mot att kommissionens direktiv inte var plattformsneutrala, utan fokuserade på marknätet. Var det ett misstag att inte formulera direktiven mer neutralt? Nej, jag tror inte det. Det som ligger till grund för direktiven är de riksdagsbeslut som är fattade. De innehåller två delar: att man ska upphöra med de analoga sändningarna, men också att man ska bygga ut digitala marksändningar, i alla fall när det gäller SVT, till 99,8 procents befolkn- ingstäckning. Det var liksom den omställningen som skulle ske. , presschef hos satellitoperatören under digitalövergångens första skede. Därefter på samma befattning hos Viasat. Vi träffade kommissionen inför släckningen . De informerade om hur de skulle lägga upp arbetet och det kändes bra. Men ju mer konkreta de sedan blev, desto mer oroliga blev vi. Som jag ser det så är det kommissionens uppgift att informera svenska folket om övergången på ett neutralt sätt genom att upplysa om de olika alternativ som finns tillgängliga när det gäller digital-tv. Ju mer konkret kommissionen blev desto tydligare blev det för 284 oss att dess information inte var neutral. Kritiken handlade bland annat om kommissionens talsvar- stjänst som startades med ekonomisk hjälp från , och . , där då jobbade, ansåg att talsvarstjänsten snedvred konkurrensen genom frågeställningar som indirekt styrde de uppringande till marknätsoperatören Boxers kundtjänst. Genomgående i samarbetet är att vi känt att vi inte har haft möjlighet att påverka på förhand, utan det har blivit reaktivt, till exempel när det gäller kommissionens tryckta informationsbro- schyrer. Vi hade gärna sett att vi fått möjlighet att korrekturläsa dem, och vi fick det , men andra gånger fick vi det först när de redan var tryckta. Jag förstår att kommissionen skulle arbeta nära , eftersom det var den tekniska operatören. Men i och med att äger av (marknätsoperatören) Boxer, blir det klurigt eftersom Boxer har monopol i marknätet. Förändrades din uppfattning med tiden? Det blev bättre till och från, och ibland blev det riktigt illa igen. Ett exempel var inför Stockholms- släckningen , då kommissionen skickade ut ett pressmeddelande med tips om hur hushållen skulle behålla bilden, som bara handlade om att man var tvungen att ha en box för marknätet (se även intervjun med , ). Jag hade en känsla av att det krävdes att man låg på, att man tog kontakt med kommissionen, synade material och gav kommentarer. Om man inte hade kontakt med kommissionen och den slappnade av, så blev det sådana här missar. 1Slutundersökning – attityder till digital-tv-övergången i riket, inklusive kabel- och fritidshushåll 2Slutundersökning – digital-tv-övergången vägrare 3Slutundersökning – digital-tv-övergången 75+ Sammanfattning: attityder till digital-tv-övergången i riket beslutade att digitalisera det svenska marknätet, d.v.s. det sändarnät som för beslutet försåg nära 1,4 miljoner svenska hushåll med tv-sändningar. Denna övergång, som påbörjades , är nu slutförd. Nedan sammanfattas resultaten från Mediavisions slutundersökning gällande attityder hos 18-74-åringar i till digital-tv-övergången Denna attitydundersökning är den sista i en serie av studier vars målsättning varit att följa och analysera digital-tv-övergången samt hur teknikskiftet uppfattats av befolkningen. , och löpande , har var och en av de fem övergångsetapperna studerats mer i detalj. I föreliggande studie är fokus i stället de generella attityder som råder , efter avslutad övergång, både bland direkt och indirekt berörda. I en särskild undersökning utförd har även äldre och per- soner med vissa funktionshinder intervjuats kring attityder och inställning till digital-tv-övergången. En avgränsning är att föreliggande undersökning, till skillnad från etappundersökningarna, inte an- alyserar konsumenternas olika inköpsalternativ eller de teknik- eller operatörsval som de facto gjorts. Syftet är istället att efter genomförd övergång, beskriva inställning och attityd till bes- lutet att övergå till digitala marksändningar samt till själva genomförandet av beslutet. För att täcka in så många konsumentaspekter som möjligt av teknikskiftet, har i denna slutunder- sökning även boende i kabelhushåll ingått, liksom personer med tillgång till fritidshus. Genom att inkludera dessa grupper i urvalet möjliggörs även en analys av hur skiftet påverkat dem som kan- ske enbart kommit i kontakt med digital-tv- övergången sekundärt, eller utanför den ordi- narie bostaden. Undersökningen är utförd på uppdrag av . Tv-mottagning och agerande i samband med övergången Även om inte mottagningsformerna för tv är det primära i föreliggande rapport, är flera av attityd- frågorna delvis analyserade utifrån denna bak- grund. Det är inledningsvis intressant att konstatera att en förhållandevis stor andel av de intervjuade 287 18-74-åringarna är okunniga i frågan om vilken tv-distribution de har. svarar nära 320 000 personer i åldersgruppen, vet således inte på vilket sätt de mottar sin tv- signal . Mediavision följer de svenska hushållens tv-mottagning även i andra undersök- ningar, där andelen okunniga är betydligt lägre. Dock är resultatet i dessa undersökningar en konsekvens av betydligt mer djuplodande frågeställningar, med flera kontrollfrågor där de svarande bland annat också måste ta ställning till kanalinnehav och typ av teknisk utrustning. Slut- satsen är att trots det relativt stora intresse som ägnats mottagningsfrågorna är ett stort antal personer okunniga om sin tv-distri- bution när ingen direkt vägledning ges. Den mest troliga förklaringen är förmodligen den enklaste: tv-distribution är av marginellt intresse för många människor, dessutom underordnat innehållsfrå- gan. Bland de som svarar att de vet vilken distribution de har, är den vanligaste mottagningsformen (efter justering för dub- beltäckning) kabel-tv (), följt av mark- sänd tv (). av hushållen saknar helt någon fungerande tv-mot- tagning. Inom kabelhushållen är osäkerheten stor kring huruvida mottagningen är analog eller digital. av alla med kabel-tv svarar att de inte vet om de har analogt eller digitalt distribuerad tv. Nära två tredjedelar av dem med kabel-tv svarar dock att de vet att de har analog mottagning. I den nu genomförda attityd- undersökningen är det, sammantaget på individ- nivå, av de intervjuade (med fungerande tv-mottagning) som svarar att de har någon form av digital-tv; i den ordinarie bostaden eller i 288 fritidshuset (d.v.s. digital kabel-tv, markmottagning, parabol eller IPTV). Denna siffra är i linje med vad andra undersökningar uppmätt; till exempel Mediavisions digital-tv-tracking från fjärde kvar- talet 2007 med 61 procents digital-tv-penetration på individnivå. Totalt är det av hushål- len som anger att de har mottagning via mark- sänd betal-tv med Boxer och har FTA. av samtliga hushåll uppgav att de i direkt samband med övergången var tvungna att aktivt göra något för att behålla sin tv-mottagning – i form av att skaffa ny tv-antenn eller digital-tv-mottagare. Detta betyder, under- förstått, att den stora majoriteten valde att digi- talisera sin tv-utrustning före själva övergångs- datumet. Nära häften av respondenterna med digital-tv anser att inköpen av digital-tv- utrustning gick utmärkt, medan nästan en tred- jedel tyckte att det var enklare än förväntat. tredjedelar uppger att de skaffat digital-tv för att de var tvungna medan skaffade dig- ital-tv för att få fler kanaler. Övergången: Generella attityder, attityder till informationen och påverkan på tv-tittandet Bland dem som svarar att de har tillgång till någon form av digital-tv, d.v.s. , svarar att de tittar lika mycket eller mer på tv jämfört med före övergången. De rest- erande svarar att de jämfört med tidigare tittar mindre eller inte alls på tv. Undersökningen påvisar också att vid undersökningstillfället hade minst en tv-apparat i sitt hushåll som saknar mottagning. Den vanligaste orsaken till detta är att tv-apparaten ska kasseras, eller att den enbart används till att se på inspelade filmer. Vid djupare analys är vissa skillnader mellan oli- ka åldersgrupper noterbara när det gäller tv- tittandet före övergången jämfört med . I svarar att de tittar mer på tv , jämfört med innan övergången. Detta är något fler än för befolkningen i sin helhet. över hela den undersökta populationen () är det cirka hälften som svarar att de väljer bland samma tv-kanaler som före övergången, medan svarar att de väljer bland något fler kanaler efter övergången. I är det betydligt färre, , som svarar att de väljer bland fler kanaler. av 18-24 åringarna svarar att de väljer bland samma kanaler som före övergången. av alla intervjuade anser att de varit välinformerade om övergången, d.v.s. de visste när övergången skulle ske och hur den skulle påverka det egna hushållet. ansåg sig vara dåligt informerade och visste därmed inte när övergången skulle ske. Resten ansåg sig delvis informerade om övergången. I den yngsta åldersgruppen, , var det något färre som ansåg sig vara välin- formerade () och något fler (16 pro- cent) ansåg sig vara dåligt informerade. Den åldersgrupp som ansåg sig vara bäst informerad var 45-64 åringarna, där svarade att de var välinformerade om digital-tv-övergången. Majoriteten av respondenterna blev informerade genom tv eller tidningar, men många nämner också vänner och familj. Därefter följer Digital-tv- kommissionens utskick och information från en dig- ital-tv-leverantör. svarar att de fått in- formation från informationsbuss. svarar att de inte fått någon information alls. Bland de yngre är det fler som fått information via vänner och familj än i övriga åldersgrupper. Något fler av markhushållen har fått information via tv. I den äldsta ålders- gruppen anger något färre än de yngre ålders- grupperna att de fått information via Internet. De intervjuade har i denna undersökning fått bedöma viktighet av ett antal aspekter samt hur nöjda de varit med sina tv-tjänster före och efter övergången. Mer än hälften av respondenterna med digital-tv anser att förbättrad ljud- och bild- kvalitet är viktigt eller mycket viktigt. av de tillfrågade tycker det är viktigt eller mycket viktigt att ha tillgång till ett stort antal kanaler. Betydligt mindre viktigt anses av många tillgån- gen till digitala tilläggstjänster, såsom högupplöst tv (HDTV) eller inspelningsbar hårddisk (PVR) (). Om nöjdheten före respektive efter digital-tv-övergången jämförs framkommer att det är fler som både är mycket nöjda och som är missnöjde (d.v.s. färre är neutrala) med ljud- och bildkvaliteten och kostnaderna de har för digital- tv. Respondenterna är mycket nöjdare med an- talet kanaler de har tillgång till efter övergången (en ökning jämfört med antalet som uppgav sig vara nöjda med antalet kanaler före övergången). Av samtliga med någon form av digital-tv-mot- tagning, svarar att de är nöjda med sin nuvarande digital-tv-lösning och inte planerar för att förändra något det närmsta året. Av dem med marksänd digital-tv, ville något fler behålla sin nuvarande tv-lösning det närmaste året (). av alla digital-tv-innehavare anser att övergången för deras del gick smidigt och utan problem. anser sig inte ha påverkats vare sig negativt eller positivt av övergången i marknätet. har påverkats negativt och tycker att digital-tv- övergången varit en jobbig upplevelse. Av dem 289 med marksänd tv är det något fler som upplevt att övergången gick smidigt (). I den yngsta åldersgruppen tyckte hälften att övergån- gen gick smidigt utan problem. Den åldersgrupp där högst andel angett att de påverkades negativt av digital-tv-övergången var de äldsta , där en femtedel tyckte att de påverkats negativt. Drygt hälften av hushåll mottar tv via kabel och har därmed inte direkt påverkats av marknätsövergången. Den nu genomförda un- dersökningen, liksom andra, kan dock fastslå att många boende i kabel-tv-hushåll felaktigt trott sig vara berörda och dessutom uppfattat det som att de redan var digitala eftersom de inte behövde agera när övergången nådde deras re- gion. Slutsatsen för dessa hushåll är, ofta felak- tigt, att de har digital kabel-tv. Vid frågan om hushållets tv-mottagning, svarar först av de boende i kabel-tv-hushåll att de har digital kabel-tv. När kontrollfråga ställs om de också innehar digital-tv-box, visar det sig att av alla kabel-tv-hushåll också in- nehar en denna utrustning. Andelen fel-svarare är m a o stor och bland de individer 290 som bor i ett analogt kabel-tv-hushåll som inledningsvis uppgett att de har digital-tv men efter kontrollfrågan korrigerat sitt svar, svarar att den nu genomförda under- sökningen är första gången de förstått att de inte varit direkt påverkade av digital-tv-övergången. Trots kontrollfrågan är det ändå en betydande andel som inte kan svara på om de har digital el- ler analog tv-mottagning i sitt kabelnät. Den främsta orsaken till varför boende i kabel- hushåll skaffat digital-tv, är för att få tillgång till fler eller speciella tv-kanaler, följt av att man kände sig tvingad av sin digital-tv-leverantör när denne övergick till enbart digitala kabel-tv- sändningar. av individerna med analog kabel-tv i sitt hushåll som trott att de hade digital kabel-tv, trodde också att digital-tv var något som skulle komma automatiskt i deras kabel-tv-nät. Lika många av dem som felaktigt trodde att de bodde i ett digitalt kabel-tv-hushåll angav att de hade hört om digital-tv-övergången i medierna och därför trodde att övergången även skulle omfatta deras hushåll. Den främsta orsaken som angavs till varför analoga kabel-tv- hushåll inte skaffat digital-tv var helt enkelt vet- skapen att det inte behövdes (). Innehavare av fritidshus: Mottagningsförhål- landen och attityder Totalt av individerna som deltog i den- na undersökning hade tillgång till fritidshus. Av dessa behövde aktivt göra något i sitt fritidshus för att tv-mottagningen skulle fortsätta fungera även efter övergången till digital-tv i marknätet. av alla individer med fritidshus uppgav att de före övergången hade fungerande tv-mottagning i sitt fritidshus. Av dem med fungerade tv-mottagning före övergången hade marksänd mottagning i fritidshuset. Efter övergången är det ca en fjärde- del av individerna med fritidshus som inte längre har någon fungerande tv-mottagning i fritidshuset. Det är dock väsentligt att poängtera att dessa siffror delvis förklaras av att undersökningen genomfördes (december – februari) när fritidshusnyttjandet normalt sett är lägre. av individerna i fritidshus med fungerande tv-mottagning har endast en digital- tv-box utan abonnemang i sitt fritidshus och ser därmed enbart på fri-tv-kanaler i sitt fritidshus. anger att de har ett separat abonne- mang till fritidshuset och har ett så kallat multirumsabonnemang som används även i fritidshuset. skaffade digital-tv till fritidshuset i samband med övergången. skaffade digital-tv till sitt fritidshus i samband med att de skaffade digital- tv till sin permanentbostad. En relativt stor andel, , anger att de inte vet när digital-tv införskaffades till fritidshuset. I samband med övergången uppgav en fjärdedel av fritidshushåll med fungerande tv-mottagning att de behövt skaffa ny tv-antenn. Undersökningsmetod har varit telefonintervjuer med 3284 individer , genom ett så kallat obundet slumpmässigt urval (OSU) ur befolkn- ingsregistret. Intervjuerna genomfördes – . Alla intervjuer utfördes med andra ord efter det att övergången i marknätet ägt rum. frekvens uppgår till . Bortfallet har främst följande orsaker: urvalspersonen gick ej att nå efter sex till åtta kontaktförsök (1029 per- soner), personen vill inte delta på grund av un- dersökningens ämne, tidsbrist eller princip (382 personer) samt att personen var bortrest under hela fältperioden (230 personer). Alla siffror i rapporten, utom de som specifikt handlar om demografiska bakgrundsvariabler för att beskriva urvalet, är riksrepresentativa. Viktning har gjorts på individnivå med variablerna kön, ålder och län, samt på hushållsnivå efter hushållsstorlek. Sammanfattning: digital-tv-övergången bland vägrare Nedan sammanfattas resultaten från Mediavisions analys av hur digital-tv-övergången i marknätet har påverkat och uppfattats av personer som i tidigare undersökningar, också utförda av Mediavision, varit skeptiska till digital-tv. I denna rapport liksom tidigare benämns denna grupp vägrare, eftersom de personer som ingår i undersökningen samtliga svarat att man aldrig tänker skaffa den nödvändiga utrustningen för digital-tv. Undersökningen är utförd på uppdrag av . Den vanligaste mottagningsformen bland de vä- grare som intervjuats i föreliggande undersökn- ing är kabel-tv (, varav an- ger att de har digital kabel-tv och analog). svarar att de har någon form av digital marknätsmottagning (har enbart FTA medan har betal-tv-abon- nemang/Boxer samt som svarar att de inte vet om de har FTA eller betal-tv-abonne- mang). En förhållandevis stor andel, , vet inte vilken mottagningsform de har . Agerande i samband med övergången Trots att övergången till digital-tv i det svenska marknätet för undersökningen var genomförd var det av de in- tervjuade vägrarna som inte kände till att övergången hade ägt rum. av re- spondenterna uppgav att de aktivt hade behövt göra någonting för att behålla sin tv-mottagning i samband med övergången – i form av att skaffa ny tv-antenn eller digital-tv-mottagare. De flesta av dem som angett att de behövde vidta åt- gärder har markmottagning eller IPTV, men även hushåll med andra mottagnings- former svarar att de behövt agera. av kabelhushållen ansåg felaktigt att de behövde agera för att behålla sin tv-mottagning till följd av digital-tv-övergången i marknätet. av vägrarna hade skaffat digital-tv långt innan övergången. uppger att de införskaffad digital-tv i samband med själva övergången. av hushållen väntade till efter övergången och en stor andel, 292 anger att de inte vet när hushållet skaffade digital-tv. Övergångens påverkan på vägrarnas tv-konsumtion Antalet tv-apparater bland dem som kallas vägrare omfördelades något före och efter övergången i marknätet: svarar att det egna hushållet helt saknar fungerande tv efter övergången (10,saknade dock tv-apparat även innan). Därmed är det som saknar fungerande tv-mottagning till följd av övergången. Andelen med två och tre tv-apparater sjunker till viss del efter övergången i relation till innan, som antalet med endast en fungerande tv ökar något. Mediavision har även undersökt om övergången till digital-tv har påverkat respondenternas tv-konsumtion. Bland tidigare vägrare som har digital-tv tittar mer eller lika mycket på tv som innan övergången, medan uppger att de tittar mindre på tv . Jämfört med innan övergången säger av vägrarna, något fler än jämfört med riket, att de väljer bland fler tv-kanaler . svarar att de väljer bland färre. För riket är motsvarande siffra som väljer bland fler och något färre, , som väljer bland ett mindre an- tal kanaler . Information och attityder kring övergången till digital-tv anser att de varit välinformerade om övergången, d.v.s. visste när övergången skulle ske och hur den skulle påverka hushållet. ansåg sig vara delvis informerade, d.v.s. hade hört talas om övergången men visste inte så mycket mer. ansåg sig vara dåligt informerade och visste därmed inte när övergången skulle ske, utan blev överraskade när det hände. Bland dem som uppger att de har digital-tv ansåg sig något fler vara välinformerade (). Undersökningen visar att de tidigare så kallade vägrarna nu har ändrat åsikt och är i huvudsak positiva eller neutrala till beslutet att övergå till digitala mark- sändningar, samt till övergången i sig. anger dock att de i huvudsak är negativa till beslutet, medan är negativt inställda till övergången i sin helhet. Jämfört med riket, är de tidigare vägrarna efter övergången något mer positiva till beslutet om att gå över till digital- tv i . En möjlig orsak till detta kan vara att övergången gick smidigare än vad de tidigare digitala vägrarna till en början trodde att den skulle göra. Metoden för denna undersökning har varit telefon- intervjuer med 500 individer som valts ut från Mediavisions-tv-tracking, samt från de fem etapp- undersökningar som tidigare utförts för Digital- tv-kommissionens räkning, . Urvalet har utgjorts bland dem som i tidigare intervjuer uppgett att de aldrig tänker skaffa digital-tv. De intervjuade var mellan och intervjuperioden ägde rum och , d.v.s. efter att övergången till digital-tv i marknätet var fullt genomförd. Det ursprungliga urvalet i Mediavisions tv-tracking () samt i etappundersökningarna () har varit riksrepresentativt för befolkningen genom ett så kallat tvåstegs klusterurval. Individerna i föreliggande undersökning har deltagit i tv-track- ingen eller etapp-undersökningarna och valts ut eftersom de tidigare ställt sig negativa till att 293 införskaffa digital-tv. är alltså en kombination av ett tvåstegskluster- urval samt ett kvoturval. Bortfallet, motsvarande , förklaras främst av följande: personen gick ej att nå (533 personer), personen vill inte delta på grund av undersökningens ämne (249 personer), personen hade inte tid (97 personer) samt telefonnumret ej längre i bruk (50 personer). Samanfattning: digital-tv-övergången bland 75+ Mediavision har på uppdrag av Digital-tv-kom- Majoriteten av den undersökta målgruppen, eller undersöka och analysera hur teknikskiftet och av 74-85-åringarna i ej övergången uppfattats bland de äldre, här defin- boende i lägenhet, tog vid undersökningstillfället ierade som 75-84-åringar, i . emot tv via marknätet. Denna grupp har därmed baserad på 300 obundet, slumpmässiga intervjuer, direkt påverkats av teknikskiftet i marknätet. genomförda med personer , Övergången har även inneburit att betal-tv boende i enfamiljsfastigheter. kommit att introduceras som fenomen, något utifrån det faktum att det i första hand är boende som inte tidigare varit tillgängligt för hushåll i enfamiljsfastigheter (villor, radhus, jordbruks- med endast (analog)markmottagning.