sou · GXB338 · 2009-04-24 00:00:00 — Om förslagen medför kostnadsökningar för stat, landsting eller kommuner, ska utredaren föreslå en finansiering av denna. Förslagets konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Överväganden och förslag som rör barn ska ta sin utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter. Där det är relevant ska utredaren göra en analys av vilka konsekvenser förslagen får för barn. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska under arbetet samråda med berörda myndigheter, Kommuner och Landsting och andra organisationer. Utredaren ska samråda med andra berörda utredningar som exempelvis den av regeringen aviserade utredningen om det kommunala utjämningssystemet, utredningen om förstärkt skydd för personer som utsätts för hot eller förföljelse (Ju 2006:09) och (S 2004:06) Översyn av LSS m.m. Utredaren ska beakta förslagen i departementspromemorian Ersättningssystem i samverkan – hantering av kommunernas kostnader i samband med naturkatastrof m.m. (Ds 2007:51). Utredaren ska även beakta relevanta internationella konventioner. Uppdraget ska redovisas . upphörde den gamla fastighetsskatten att gälla och ersattes av en fastighetsavgift som tillämpas första gången vid taxering. Fastighetsavgiften för småhus kom att bli , dock högst av taxeringsvärdet och för flerbostadshus per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras genom att den räknas upp med inkomstbasbeloppets förändring. Beloppet som ges till kommunerna ska vara finansiellt neutralt första året. Det innebär att det beräknade beloppet på som kommunerna gavs drogs av från det generella statsbidraget. Fördelningen gjordes schablonmässigt genom att dividera den totala avgiftsintäkten med befolkningen som sedan delades ut till kommunerna. Beloppet beräknades till per invånare. Det innebär att fastighetsavgiften som utgår till en kommun inte är enligt formeln (antal fastigheter * avgift) och därmed inte speglar det faktiska förhållandet. Fastighetsavgiften kommer att förändras genom att man lägger till intäktsförändringen till schablonbeloppet. Eftersom förändringar i fastighetsavgiften tas in via fastighetstaxeringen kommer de första förändringarna först få genomslag 2011. Tills det att kommunerna får de likvida medlen kan de periodisera sina avgiftsförändringar så att de tas med i resultatet för . I förarbetet till lagen skrivs det att det är angeläget att intäkter och kostnader som hör till redovisningsåret tas med oavsett tidpunkten för betalning (periodisering). Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den statliga fastighetsskatten skulle komma att upphöra och att den skulle ersättas med en fastighetsrelaterad avgift. tionen 2007 tillkännagavs att den statliga skatten skulle upphöra från . Fastighetsavgiften för småhus kom att bli , dock högst av taxeringsvärdet och för flerbostadshus per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppets förändring. För staten finansierades införandet förutom genom nedjustering av statsbidraget genom förändringar av kapitalinkomstbeskattningen av privatbostäder. Där höjdes kapitalvinstskatten på avyttring av privatbostäder från till av vinsten. Vidare skedde ett antal förändringar i systemet med uppskov på beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. Där det bl.a. infördes ett tak för hur stort ett uppskovsbelopp kan bli och uppskovsbeloppet räntebelades med motsvarande av uppskovsbeloppet. Intäkterna för den kommunala fastighetsavgiften 2008 har av regeringen uppskattats till 12 060 miljoner kronor1 vilka fördelats mellan kommunerna i ett enhetligt belopp per invånare. Detta har skett genom att man tagit det totala beloppet och fördelat per invånare i riket . Fastighetsavgiften blir då per invånare i respektive kommun. I och med att fastighetsavgiften 2008 hålls neutral kommer inga skillnader i fastighetsbestånd eller taxeringsvärden att göra någon skillnad för kommunerna. Det innebär att beräkningen av avgiften till de enskilda kommunerna inte följer de faktiska förhållandena. kommer förändringarna att märkas genom att man förändrar avräkningen. Det innebär att man enbart kommer att göra tillägg/avdrag av den redan lagda summan. Det betyder att om en kommun till följd av höjda taxeringsvärden alternativt tillskott av fastigheter får en ökad avgiftsintäkt kommer man att lägga på ökningen till den avräkning som beräknades för kommunen 2008. genomförs en fastighetstaxering av småhus och av flerbostadshus. Efter de senaste årens kraftiga ökning av fastighetspriser kommer taxeringsvärdena för småhus generellt att öka. Lägg därtill de fastigheter som tillkommit (tillskottet av fastigheter 1 VP 2007 (prop. 2006/07:1 s. 45-46) är fastigheter byggda eftersom dessa haft taxeringsfrihet ). Detta innebär att kommunerna generellt kommer att få ett tillskott av sin avgift. Ökningen kommer dock inte kommunerna tillhanda direkt utan först efter det att taxeringen är genomförd och betalas inte ut förrän år 2011.2 Det kan även förekomma att kommuner får en negativ utveckling av fastighetsavgiften. Anledningen till detta beror på minskade taxeringsvärden och/eller en minskning av fastighetsbestånden. I direktiven till den parlamentariska kommittén för Översyn av systemet för kommunalekonomisk utjämning (dir. 2008:110) ingår det att beakta konsekvenserna för utjämningssystemet av införandet av en fastighetsavgift. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . SCB har på uppdrag av SKL tagit fram en prognos för att beräkna intäkterna från den nya kommunala fastighetsavgiften. Eftersom småhustaxeringen genomförs kommer kommunernas intäkter öka kraftigt . Främst kommer ökningen att bero på att fastighetsprisernas ökning får genomslag på taxeringsvärdet, men även på tillskottet av nya fastigheter samt indexuppräkningen av avgiften. Eftersom fastighetstaxeringen 2009 omfattar småhusfastigheter kommer den kraftigaste ökningen av fastighetsavgiften att ske i de kommuner som har en stor andel småhusfastigheter som hade en avgift . I dessa kommuner blir ökningen av intäkten procentuellt sett högre än i kommuner med en större andel flerbostadshus och småhusfastigheter med en avgift på . 2007/08:27 s. 105. Övriga kommuner, mer än 25 000 inv. 12 500-25 000 inv. mindre än 12 500 inv. De tio kommuner som får den kraftigaste utvecklingen av fastighetsavgiftsintäkterna redovisas i tabellen nedan. I stort beror hela deras ökning på upptaxeringen av småhus. Flera av dem återkommer på listan över kommuner med flest fritidshus per invånare. De tio kommuner som får kraftigast utveckling av Ökning i kr/inv. För semesterkommunerna kan man se att dessa påverkas positivt av avgiften. I samband med taxeringen som genomförs 2009 kan man se att samtliga kommuner får ett tillskott per invånare som är högre än snittet för sin kommungrupp med undantag för . Att deras ökning inte är fullt så stor beror på att kommunen har ett större antal flerbostadshus som inte ökar lika mycket som småhusfastigheterna. Ökningen i procent är generellt mindre vilket beror på att semesterkommunerna har relativt höga taxeringsvärden på småhusfastigheter jämfört med genomsnittet för sin kommungrupp. Detta gäller ej för där ökningen beror på en kraftig ökning från tidigare låga belopp. För innebär taxeringen att man ökar sin totala avgiftsintäkt med . Tabell 3 Prognosen av fastighetsskattens ökning för småhus i vissa kommuner Ökning kr/inv Priserna för fritisboende har stigit . I SCB:s prisindex för fritidsbostäder har indexet stigit från 205 till 588 . Ökningen har varit kraftigare och det slår igenom i taxeringsvärdena för fritidshus. Väljer man att titta på de kommuner som har flest fritidshus per invånare noterar man att fastighetsavgiftens ökning är kraftig i dessa kommuner. Här finns dock ett visst mörkertal eftersom en del fritidshus kan vara permanent bebodda. De har dock en liten påverkan på bidragsbeloppen. Bilaga 2 SOU 2009:38 Kommuner med flest fritidshus fastighetsavgift kr/inv Kommuner som har många fritidshus har fått en kraftig intäktsökning i den nya fastighetsavgiften. Trots att den inte kommer att finnas tillgänglig i likvida medel för kommunerna 2009 (betalningen från kommer 2011) kommer ändå kommunerna att kunna tillgodogöra sig medlen i sin budget eftersom kommunerna rekommenderas att periodisera sina intäkter och kostnader. Prisstegringen av fritidsfastigheter innebär att taxeringen 2009 ger högre taxeringsvärden som i sin tur ger en högre avgift till kommunerna. Kommunerna har inte några direkta kostnader för att tillhandahålla infrastruktur till dessa fastigheter. Vatten och avloppskostnader finansieras via avgifter, vägar sköts i allmänhet av alt. privata vägsamfälligheter. De kostnader som kan uppkomma är snarare service till de som tillfälligt bor i sina fritidshus. Det kan vara kostnader för hemsjukvård, äldreomsorg etc. Flera sommarkommuner har redovisat kostnader för vård och omsorg av personer som inte permanent bor i kommunen. Efter att närmare ha granskat framgår det att hälften av fritidshusen ägs av personer från andra kommuner än och cirka en fjärdedel av dessa är . Det rör sig alltså om ett fåtal personer som kommer att komma i fråga för vård och omsorg som inte kommer från den egna kommunen. Detta ska jämföras med det tillskott som kommunen får i fastighetsavgift. Till detta kommer även det belopp som spenderas av sommarboende i kommunen. En uppskattning av detta belopp gjordes för , där detta belopp ligger runt . Beloppet bygger på att fritidshuset bebos och att de genomsnittliga inköpen av förbrukningsvaror ligger på den nivå som SCB:s undersökning Hushållens konsumtion anger. Då har inte heller någon justering gjorts för att fritidshuset eventuellt kan hyras/lånas ut. Denna omsättningsökning ger emellertid inte något större tillskott till kommunen mer än de fasta avgifter alternativt tomträttsgälder som tas ut. Detta eftersom de skatteintäkter som eventuella tjänster som skapas till följd av omsättningsökningen till stor del neutraliseras av inkomstutjämningssystemet. Kommuner som fortsatt satsar på att erbjuda tomter till fritidshus kommer att ha en fortsatt ökande avgiftsintäkt. De kommande ökningarna av intäkterna från fastighetsavgiften kommer troligen att mattas av eftersom färre och färre av fritidshusen omfattas av begränsningen på av taxeringsvärdet. Ökningen av deras fastighetsavgift kommer då att följa uppräkningen av inkomstbasbeloppet. Förteckning över de kontakter som utredningen har haft med kommuner, statliga myndigheter, organisationer m.fl. Majoriteten av utredningens kontakter har skett genom personliga möten. Några kontakter har dock skett via telefon och e-post. Vi vill rikta vårt stora tack till alla dem som så engagerat har delat med sig av sina olika erfarenheter. Utan er medverkan hade vi inte kunnat genomföra vårt uppdrag. , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner. Dessutom har vi träffat Socialjouren Nordväst som är en gemensam socialjour för kommunerna , , , , , , och . Kriminalvården, , Länsstyrelserna i , , , och , , , i , , och . Kommuner och Landsting (SKL), på i , Kriminellas Revansch i Samhället (), , Situation , , och (). (S 2007:14), (Fi 2007:11), (S 2004:06) och (Ju 2006:09). 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur.