sou · GWB3105 · 2009-01-01 00:00:00 — också att jämföra, produktivitetsutvecklingen i olika branscher, se faktaruta 4.1. Faktaruta 4.1 Svårt att mäta produktivitet Det finns betydande problem förknippade med att mäta produktivitetsutvecklingen, inte minst gäller det utvecklingen i enskilda branscher. Betydelsen av mätproblem när olika delar av ekonomin jämförs påverkas av om problemen är större i vissa branscher än i andra och om denna skillnad förändras över tiden. Ett problem är att produkterna förändras genom ständig teknik- och kvalitetsutveckling. Vid produktivitetsberäkningar måste utvecklingen av produktionen beräknas som om kvaliteten inte förändrades. För att kunna jämföra exempelvis produktionen måste man frysa teknikutvecklingen för att inte jämföra äpplen och päron. () gör detta genom att skapa kvalitetsneutrala priser och s.k. värdevikter. I ett exempel med tv-apparater innebär detta att när de gamla tjocka tv-apparat- erna byts ut mot nya platt-tv fångas teknikförändringen upp genom att en värdevikt används som mäter värdet av produktionen i stället för t.ex. antal eller kilo. Idén innebär att en platt-tv motsvaras av värdet på exempelvis två gamla tv-apparater. Genom att använda värdevikter kan SCB skapa ett kvalitetsneutralt pris. Det säger sig självt att kvalitets- och teknikföränd- ringar är mycket svåra att uppskatta som volymförändringar (hur många gamla tv-apparater motsvarar en ny platt-tv?). Beräkningarna blir extra problematiska för varor där teknikföränd- ringar sker mycket snabbt. För att uppskatta teknik- och kvalitetsförändringarna använder sig SCB av enkäter till tillverkare. Den svaga utvecklingen för produktiviteten i vissa tjänstesektorer, inte minst företags- tjänster, kan åtminstone till en del bero på mätproblem. Bland annat finns för flera av företagstjänsterna en hög grad av differentiering vilket gör pris- och kvalitetsjämförelser svåra. De mer kunskapsintensiva företagstjänsterna är dessutom ofta individuellt anpassade till kunden, vilket givetvis gör prisjämförelser än svårare. Den svaga produktivitets- utvecklingen för dessa tjänster skulle åtminstone delvis kunna förklaras med att kvalitets- förbättringar underskattas och att prisutvecklingen på dessa tjänster därför överskattas. Om man överskattar prisutvecklingen på vissa tjänster (eller varor) leder det inte nödvän- digtvis till stora fel i skattningen av produktivitetstillväxten i ekonomin som helhet. Detta eftersom mycket av tjänsterna, inte minst företagstjänsterna, används som insats i tillverk- ningsindustrin. Om mätproblemen är större för tjänster än för övriga produkter, kommer en för stor del av den totala produktivitetstillväxten att hänföras till tillverkningsindustrin och en för liten del till tjänstebranscherna. Strukturomvandlingen innebär att vissa branscher växer och vissa krymper och denna omvandling har betydelse för produktivitets- utvecklingen i hela ekonomin.86 Genom strukturomvandlingen kan produktiviteten öka antingen genom att arbetskraft flyttar till verk- samheter med högre produktivitetsnivå, s.k. statisk effekt, eller till verksamheter med högre produktivitetstillväxt, s.k. dynamisk effekt. Dessutom finns en s.k. inom-effekt som beror på faktorer inom branschen eller företaget och som förklarar resten av pro- duktivitetstillväxten. Inom-effekten förklarar det mesta av produktivitetstillväxten –2004.87 Sysselsättningen har, relativt övriga branscher, inte ökat efter 1990 i branscher med högre produktivitet eller högre produktivitetstillväxt. Även på företagsnivå var bidraget från den dynamiska och statiska effekten av strukturomvandlingen till produktivitetstillväxten litet mellan 1997 och 2003.88 Undersökningar av vilken betydelse nya och utträdande företag har för produktivitetstillväxten i tillverkningsindustrin har kommit till delvis olika resultat.89 Att vissa studier för inte finner något större bidrag till produktivitetstillväxten från sysselsätt- ningsförändringar inom branscher skulle kunna förklaras av att de tidsperioder som undersöks är relativt korta.90 Nya företags bety- delse syns framför allt på och på kort sikt kan effekterna förväntas vara mindre för den ekonomiska tillväxten. Internatio- nella studier som sträcker sig över finner en större betydelse av företagsdynamiken för produktivitetstillväxten.91 Den ökade efterfrågan på tjänster har medfört att antalet (och andelen) arbetade timmar i tjänstesektorn kontinuerligt ökat, sam- 86Se vidare kapitel 5 för en diskussion om strukturomvandlingstakten i ekonomin. 87Lind, D. [2007]. Analysen är gjord på data från EU-KLEMS på 2-siffernivå enligt Svensk Näringsgrensindelning (SNI). [2003] visar i en tidigare undersökning av tillverk- ningsindustrin att undantaget teleproduktbranschen gav den dynamiska effekten ett negativt bidrag till produktivitetstillväxten efter 1990. 88Andersson, L-F. [2006]. Analysen är baserade på individ- och företagsdatabas från (). Företag med färre än en anställd och enskilda firmor (där ägaren inte räknas som anställd) har utelämnats i analysen. 89Hedén, Y. [2005] finner att 1990–2000 kom av ökningen i arbetsproduktivitet och av ökningen av totalfaktorproduktivitet från nystartandet och nedlägg- ningen av företag. & , P. [2007] finner att befintliga företag stod för av produktivitetstillväxten . 90Karlsson, C. & , K. [2007]. 91Ahn, S. [2001]. tidigt som antalet timmar i tillverkningsindustrin minskat. Den klart snabbast växande tjänstebranschen är företagstjänster och inom den branschen växte delbranscherna forskningstjänster och databehandlingstjänster snabbast. Antalet arbetade timmar mer än fördubblades där mellan 1993 och 2005.92 Ökningen av sysselsätt- ningen i företagstjänster är inte unik för utan återfinns i de flesta . Tjänstesektorn har generellt haft en svagare produktivitets- tillväxt än tillverkningsindustrin. Det är därför föga förvånande att empiriska studier haft svårt att belägga att strukturomvandlingen mot större tjänsteproduktion bidragit positivt till produktiviteten. Förskjutningen kan på lång sikt medföra en lägre produktivitets- tillväxt i hela ekonomin, men det är inte en självklar slutsats efter- som tjänster har ökat i betydelse som insats i annan produktion. I avsnitt 4.2 finns en fördjupad diskussion kring vilken betydelse tjänstebranscherna kan ha för produktivitetsutvecklingen i andra delar av ekonomin. Det är också viktigt att påpeka att statistiken inte ger underlag för slutsatsen att produktivitetstillväxten skulle ha varit högre förutan strukturomvandlingen. Sysselsättningen ökar även i branscher vars tjänster mest kon- sumeras av hushållen. Inte minst växer branschen personliga tjäns- ter, en bransch som har haft en svag produktivitetsutveckling. En ökad sysselsättning i branscher som har svag produktivitetstillväxt och tillverkar produkter som konsumeras av hushållen bidrar enty- digt till att produktivitetstillväxten i hela ekonomin blir lägre. Även om effekten på produktivitetstillväxten är negativ innebär detta inte att utvecklingen behöver vara negativ ur välfärdssynpunkt. Tvärtom speglar den ökade efterfrågan från hushållen på personliga tjänster ändrade preferenser hos hushållen. Många av de tjänster som tillhandahålls av den offentliga sek- torn uppvisar likheter med de personliga tjänsterna genom att de främst konsumeras av hushållen och produktivitetsutvecklingen är svag. Produktiviteten för de offentliga tjänsterna diskuteras i kapitel 7. 92 EU-KLEMS och egna beräkningar. Strukturomvandling i näringslivet 2005–2030 Jord, skogsbruk, jakt, fiske El, gas, värme, vatten, reningsverk Källa: SCB [e] och egna beräkningar. Andelen sysselsatta i tjänstesektorn fortsätter öka scenarier antar att den goda produktivitets- utvecklingen fortsätter även framöver. Produktivitetstillväxten inom tillverkningsindustrin antas vara oförändrad och öka med i genomsnitt . Detta trots ett antagande om en klart lägre produktivitetstillväxt inom el och optikbranschen. För de flesta andra branscher i tillverknings- industrin antas produktivitetstillväxten bli ungefär som . Fortsatta avregleringar inom tjänsteområdet, inte minst inom EU, kommer att öka den internationella konkurrensen i tjänste- sektorn. Eftersom regleringarna ännu är relativt omfattande i tjänstesektorn finns en betydande potential för bättre regler både i och internationellt.93 Genomförandet av EU:s tjänste- direktiv har bedömts ge effekt för såväl internationell konkurrens i tjänstesektorn som BNP.94 Mot bland annat den bakgrunden antar vi i basscenariot att pro- duktivitetstillväxten i företagstjänstebranschen (inklusive uthyr- ning) blir högre än . För detta talar också att produktiviteten i branschen har ökat . Detta gäller även för transportbranschen som också antas få en högre produktivitetstillväxt . 93OECD [2008d]. 94Kox, H., Lejour, A. & Montizaan, R. [2005] och Economics [2005]. Den ökande efterfrågan på personliga tjänster medför att syssel- sättningsandelen i branschen ökar framöver. Det är en bransch där såväl produktivitetsnivån som produktivitetstillväxten förväntas vara fortsatt låg. Den ökande efterfrågan på välfärdstjänster som utredningen räknar med, bidrar till att andelen sysselsatta i den offentliga sektorn ökar, och som en spegel av detta minskar syssel- sättningsandelen i det privata näringslivet. En allt större sysselsättning i tjänstesektorn gör att produktivi- tetstillväxten i näringslivet som helhet antas bli något lägre än tidigare: jämfört . 4.2Tjänster påverkar andra branschers produktivitet I takt med att sysselsättningen i tjänstesektorn ökar kan man fråga sig om det på lång sikt kommer leda till en lägre ekonomisk tillväxt. var produktivitetsnivån högre i tjänstesektorn än i den varuproducerande sektorn. Förskjutningen av sysselsättning från varu- till tjänstesektorn bidrog därför tidigare till en högre produktivitet i ekonomin som helhet. Men är produktivitetsnivån lägre i tjänstesektorn än i varu- sektorn. Eftersom en stor del av tjänsterna används som insats i annan produktion, kan denna förskjutning av produktionen mot tjänstesektorn ändå bidra till en ökad effektivitet i ekonomin som helhet. 4.2.1Företagstjänster allt viktigare som insats i industrin I tillverkningsindustrin har inköpen av tjänster som andel av pro- duktionsvärdet ökat. Det är företagstjänster och då framför allt gruppen andra företagstjänster som ökat sin insatsandel hos till- verkningsföretagen (diagram 4.3). I andra företagstjänster ingår bl.a. städning, telefoni, arbetsförmedling, rekrytering, arkitekt- tjänster och säkerhetstjänster, se faktaruta 4.2. Även insatsandelen av FoU-tjänster har ökat något. Användning av övriga tjänster (transporter, kommunikationer, handel, finansiella tjänster, hotell och restaurang) som insats i tillverkningsindustrin har vuxit i ungefär samma takt som produk- tionsökningen, varför insatsandelen är relativt oförändrad. Diagram 4.3 Insatsen av företagstjänster som andel av den totala produktionen 1995 och 2003 Jord skog och Tillverkningsindustri El gas bygg Källa: SCB [e] och egna beräkningar. Andelen företagstjänster som insatsvara har ökat i samtliga varu- producerande branscher med undantag för stenkols- och petroleum- produktbranschen. Företagstjänsternas insats som andel av värdet av produktionen har ökat mer i tillverkningsindustrin än i tjänste- branscherna. Det är i sammanhanget värt att notera att de snabbast växande branscherna i tillverkningsindustrin (kemi och el och optik) också är de branscher där andelen företagstjänster som insats har ökat mest. Ökningen av produktionen i företagstjänstebranschen kan bara till en viss del förklaras av att arbetsuppgifter flyttar från tillverk- ningsföretag till tjänsteföretag. En annan förklaring är att varornas tjänsteinnehåll ökat, och då särskilt dess kunskapsinnehåll. För att så är fallet talar bland annat det faktum att som syssel- sättningen i tillverkningsindustrin har minskat, har andelen av de sysselsatta i tillverkningsföretagen som har tjänsterelaterade arbets- uppgifter ökat. Denna ökning sker alltså som antalet sysselsatta i företagstjänster ökat och tillverkningsföretagen ökat andelen inköpta företagstjänster. Tjänsteinnehållet i tillverknings- industrins användning och produktion har ökat betydligt.95 95 Kox, H. & Rubalcaba, L. [2007]. En annan förklaring till att insatsandelen ökar är relativprisför- ändringar mellan insatsvaror och insatstjänster. Den höga produk- tiviteten för produktionen av ett antal varor har medfört att före- tagstjänster blivit dyrare jämfört med andra insatsprodukter. Detta kan i sin tur ha bidragit till att andelen av värdet för insatsvaran företagstjänster ökat. Faktaruta 4.2 Uthyrning och företagstjänster i statistiken SNI (Svensk Näringsgrensindelning) 71Uthyrning av fordon och maskiner utan bemanning samt av hushållsartiklar och varor för personligt bruk 741 Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet, holdingverksamhet 742 Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d. 743 Teknisk provning och analys 745 Arbetsförmedling och rekrytering 746 Detektiv- och bevakningsverksamhet; säkerhetstjänst 747 Rengöring och sotning 4.2.2Företagstjänster har betydelse för produktiviteten i andra branscher En utflyttning av arbetsuppgifter från tillverkningsindustrin till tjänstesektorn påverkar produktiviteten i hela ekonomin. Utflytt- ningen kan bidra till ökad specialisering och att stordriftsfördelar utnyttjas i produktionen av olika tjänster. Det kan bidra till en högre produktivitetstillväxt i hela ekonomin även om utflyttningen i statistiken kan se ut att bidra till att branscher med låg produktivitets- tillväxt växer medan branscher med högre produktivitetstillväxt krymper. Tjänster som insatsvaror kan även ha indirekta effekter på produktiviteten i de branscher som använder dem, t.ex. genom att kunskap överförs. Det kan ske även om det inte återspeglas i ekonomiska transaktioner. Indirekta effekter kan också uppkomma om tjänsten som används som insats förbättras utan att priset höjs. Underprissättning kan vara ett resultat av marknadsstrukturen för vissa kunskapsprodukter, och exempelvis uppstå i lägen med svag konjunktur. Undersökningarna av företagstjänsternas indirekta effekter på produktiviteten genom olika former av överspillningseffekter är ofullständiga och tämligen fragmentiserade. Men det är relativt tydligt att IT-tjänster har positiva effekter på produktivitets- utvecklingen i andra branscher. För övriga företagstjänster drar en studie en försiktig slutsats att tillväxten av företagstjänstesektorn gav positiva överspillningseffekter på produktivi- teten i ekonomin som helhet. Enligt studien förefaller det som om företagen inom företagstjänster då inte ville eller inte kunde ta ut priser som motsvarade det värde tjänsterna hade för de köpande företagen. För utvecklingen är resultaten mer blan- dade.96 4.3Produktiviteten bestäms av investeringar, arbets- kraftens kompetens och teknisk utveckling Produktiviteten bestäms på lång sikt av arbetskraftens och kapita- lets kvalitet, hur kapitalintensiteten i produktionen utvecklas samt av den tekniska utvecklingen i vid bemärkelse. Investeringar i olika typer av realkapital och i utbildning, samt åtgärder som främjar teknisk utveckling är därför viktiga för den långsiktiga utveck- lingen av produktiviteten. I statistiken kan utvecklingen av arbetsproduktiviteten delas upp i förändringar i realkapital, humankapital och teknisk ut- veckling. I praktiken innebär uppdelningen att man försöker beräkna bidragen från förändringar i IT-kapital, övrigt realkapital och i arbetskraftens sammansättning. Den del av förändringen i arbetsproduktivitet som inte förklaras av de tre faktorerna kallas 96Kox, H. & Rubalcaba, L. [2007]. 97Se vidare bilaga 1 till (SOU 2008:108)för en närmare beskriv- ning av metoder för att analysera produktivitetsutveckling och olika datakällor. Tillväxt- bokföringsmetoden som tillämpas i detta avsnitt har använts i ett antal studier för att analysera produktivitetsutveckling som exempelvis i bilaga 6 till Långtids- utredningen (SOU 2008:14) eller Skytesvall, T. & Hagén, H-O. [2008]. totalfaktorproduktivitet.98 Den används ofta som ett mått på bidraget från den tekniska utvecklingen i vid bemärkelse, en faktor som inte kan mätas direkt. Ökat realkapital och den tekniska utvecklingen var de viktigaste faktorerna till produktivitetsutvecklingen i och stod tillsammans för två tredje- delar av produktivitetstillväxten i det svenska näringslivet (diagram 4.4). IT-kapital bidrog med en femtedel medan sammansättningsförändringar av arbetskraften mot fler högutbildade bidrog i mindre omfattning. Det finns stora skillnader i hur olika branscher bidragit till den totala produktivitetsutvecklingen i ekonomin. Det finns också stora skillnader mellan branscher i vad som främst bidragit till branschens produktivitetstillväxt. Ökningen av totalfaktorproduk- tiviteten i teleproduktbranschen förklarar en betydande del av den samlade produktivitetsutvecklingen den senaste tioårsperioden. 98 I s.k. tillväxtbokföring som bygger på Solows tillväxtmodell (Solow, R. [1957]) är teknikutvecklingen en residual ofta kallad totalfaktorproduktiviteten. Förändringen i totalfaktorproduktivitet definieras vanligtvis som produktionsökningen minus ett vägt medelvärde av ökningen av faktorinsatsen. Diagram 4.4 Produktivitetsbidrag i hela ekonomin, genomsnitt 1994–2005 Källa: EU-KLEMS och egna beräkningar. Även i tjänstesektorn finns stora branschvisa skillnader för vilka faktorer som bidragit till produktivitetstillväxten. Företagstjänstebranschen har haft en svag produktivitetsutveck- ling, även om den förbättrats det . Den svaga utvecklingen beror på att totalfaktorproduktiviteten utvecklats negativt i branschen det (diagram 4.5). Här bör noteras att det är svårt att mäta utvecklingen av både kvalitet och pris i denna bransch, se faktaruta 4.1. I flera tjänstebranscher har investeringar i IT- och övrigt kapital varit viktiga för att förklara produktivitetsutvecklingen det . I finansbranschen (kreditinstitutet och försäkring) har dessutom den ändrade sammansättningen av arbetskraften, i rikt- ning mot fler högskoleutbildade, bidragit positivt till produk- tivitetsutvecklingen. Diagram 4.5 Produktivitetsbidrag i tjänstebranscher, genomsnitt 1994–2005 (inkl. uthyrning) hotell, rest. Källa: EU-KLEMS och egna beräkningar. I och ett antal EU-länder har ökad användning av IT-kapital och högskoleutbildad arbetskraft lämnat ett betydande bidrag till ökningen av arbetsproduktiviteten i tjänstesektorn. kan skillnaderna i arbetsproduktivitet mellan länderna inte enbart för- med skillnader i dessa faktorer. I stället kännetecknas län- derna med högst tillväxt av en relativt stark utveckling av total- faktorproduktiviteten.99 4.3.1Investeringar viktiga för produktivitetstillväxten Mer och bättre kapital förklarar runt hälften av produktivitets- tillväxten i näringslivet. Genom att arbetskraften försetts med en större mängd kapital har arbetsproduktiviteten ökat. Investeringar i realkapital påverkar produktiviteten i näringslivet på två sätt. 99 Inklaar, R., Timmer, M.P. [2008]. genom att de ökar kapitalet i förhållande till antalet arbetade tim- mar, dvs. ökar kapitalintensiteten, dels genom att de tillför pro- duktionen ny teknik då nytt kapital ersätter äldre. Realkapitalstocken i form av maskiner och byggnader har histo- riskt vuxit genom investeringar. Investeringarna är nödvändiga för att ersätta förslitet kapital och för att möjliggöra introduktion av nya ekonomiska aktiviteter. Låga investeringar leder till att maski- ner och byggnader inte ersätts i samma takt som de slits, dvs. kapitalstocken minskar, på motsvarande sätt leder stora invester- ingar till att kapitalstocken växer. Diagram 4.6 Kapitalkvot 1980–2005 Anm.: Kapitalkvoten är kapitalstocken dividerad med BNP. är kapitalstocken beräknad enligt Perpetual Inventory Method (), dvs. stockvärdena är beräknade med hjälp av antaganden angående investeringar och deprecieringstakter utifrån ett observerat startvärde. Källa: EU-KLEMS och egna beräkningar. Den svenska kapitalstocken växte snabbare än BNP –2005 (2,jämfört ). Kapital- kvoten100 var något högre första hälft än (diagram 4.6). Den kraftiga uppgången i kapitalkvoten under lågkonjunkturåren återspeglar i högre grad fallet i BNP än en hög tillväxt i kapitalstocken. 100 Kapitalkvoten är kapitalstocken dividerad med BNP. svarande sätt speglar den sjunkande kapitalkvoten under 1990- talets slut främst den kraftiga återhämtningen i BNP-tillväxten. har det privata kapitalets andel av den totala stocken ökat i förhållande till det offentligas. Den minskade offentliga kapitalkvoten har uppkommit genom att den kommunala sektorns kapitalstock minskat i förhållande till BNP medan den statliga kapitalkvoten varit . var kapitalkvoten ca 2,3. I basscenariot utvecklas kapitalstocken så att detta förhållande mellan stock och BNP även gäller 2030. scenarier antar att den privata kapitalstocken på lång sikt växer i takt med utvecklingen av näringslivets förädlingsvärde. Eftersom den kommunala sektorns utgifter är kopplade till dess omfattande ansvar inom vård, skola och omsorg antas den kommunala konsumtionen i viss mån påverka utvecklingen av den kommunala kapitalstocken. Driv- krafterna för utvecklingen av den statliga kapitalstocken antas vara delvis annorlunda genom att en stor del av statens investeringar används till infrastruktur. Därför antas i scenarierna att den statliga kapitalstocken växer i takt med BNP. Finansiella marknader påverkar investeringarna Den finansiella marknadens funktionssätt har enligt empiriska stu- dier en signifikant effekt på investeringsnivån utöver kostnads- variablerna.101 Den finansiella marknadens inverkan på investeringar förklaras av att företag, och då särskilt små företag, ofta möter en likviditetsrestriktion. Också i högt industrialiserade länder har små företag en begränsad tillgång till krediter på de finansiella marknaderna, vilket gör att de inte kan fatta sina investeringsbeslut oberoende av sin likviditet. har ett relativt stort produktivitetsbidrag från IT-kapital En del av kapitalets bidrag till produktivitetsökningen i , speciellt , har berott på en ökad andel IT-kapital i produktionen. IT bidrar till ökad produktivitet dels genom att företag i alla branscher investerar i IT-kapital, dels genom att IT-branschen haft en högre produktivitetstillväxt än 101 Bilaga 5 till (SOU 2008:12). Den snabba tekniska utvecklingen i produktionen av IT-kapital har bidragit till lägre pris på IT-utrustning. Bidraget till produktiviteten som kommer från IT-kapitalet var högre i och än EU-genomsnittet (diagram 4.4). Men IT-kapitalets betydelse för produktivitetsutvecklingen verkar ha avtagit något . Förklaringen är troligen den lägre tillväxten i IT-branscherna . 4.3.2Arbetskraftens kvalitet har betydelse för produktiviteten Arbetskraftens kvalitet påverkar produktiviteten. Som mått på kvalitet används ofta arbetskraftens formella utbildningsnivå, även om flera studier använder ytterligare dimensioner som t.ex. kön och ålder.102 En välutbildad person bidrar enligt teorin mer till ökningen av förädlingsvärdet än en person med mindre utbild- ning.103 En ökad andel högutbildade har bidragit till högre produktivitet I har andelen timmar i produktionen som utförs av efter- gymnasialt utbildade ökat . Detta kan till viss del förklaras av att den svaga arbetsmarknaden i gick hand i hand med en snabb ökning av antalet utbild- ningsplatser i den eftergymnasiala utbildningen. Utvecklingen har medfört en sammansättningsförändring av arbetskraften mot att andelen med hög utbildning har ökat i arbetskraften. Sammansätt- ningsförändringen drivs också av att betydligt fler av de yngre som träder in på arbetsmarknaden har eftergymnasial utbildning jämfört med de äldre personer som lämnar arbetskraften.