sou · GXB314 · 2009-02-17 00:00:00 — Här kan också avslutningsvis nämnas att även lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) innehåller bestämmelser till skydd för den enskildes personliga integritet. Enligt 5 kap. 7 § första stycket 3 ska den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefoni- tjänst tillgodose varje rimlig begäran om att lämna ut abonnent- uppgifter som inte omfattas av sekretess eller tystnadsplikt enligt lag till den som bedriver eller avser att bedriva abonnentupplysning. Av 6 kap. 16 § framgår att uppgifter beträffande fysiska personer får lämnas ut endast om abonnenten har samtyckt till det (prop. 2002/03:110 s. 395). Abonnenten ska också informeras om ända- målet med en abonnentförteckning innan uppgifter om honom får tas in i förteckningen. Om förteckningen ska finnas i elektronisk form ska abonnenten informeras om de sökfunktioner som finns (6 kap. 15 § LEK). Pressbranschens självsaneringsverksamhet avser bl.a. viss Internet- verksamhet. Det finns även viss annan självsanering i fråga om Internet. Självsaneringsverksamheten kan i viss mån ses som en förutsättning för grundlagarnas nuvarande utformning. Om verk- samheten inte hade funnits hade grundlagsreglerna kanske varit mera Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet Det gäller framför allt förhållandet mellan integritets- skydd och yttrandefrihet. har det i funnits en av pressbranschen inrättad självsanerande verksamhet som syftar till att upprätthålla god publicistisk sed och bl.a. skydda enskilda mot oförskyllt lidande genom publicitet. Verksamheten är fristående från staten och bekostas av (), (), () och Tidskrifter (ST). För sitt samarbete har organi- sationerna inrättat . Den självsanerande verksamheten bedrivs av Allmänhetens () och (). PO och kan pröva publicering som sker i en periodisk skrift och publicering som sker på Internet om den har gjorts av ett företag som är representerat i och publi- ceringen omfattas av 1 kap. 7 § andra stycket TF (bilageregeln) eller 1 kap. 9 § YGL (databasregeln) och tillhandahålls av redaktionen för en tryckt periodisk skrift eller av ett företag som ingår i en koncern som ger ut en tryckt periodisk skrift. Pröv- ningen baseras på de publicitetsregler som har antagits av PK, SJF, TU och ST. , och har i tillämpliga delar anslutit sig till reglerna. Avsteg från publicitetsreglerna i traditionella radio- och TV-pro- gram kan inte bli föremål för prövning av PO eller , utan så- dana program granskas av och TV. Publicitetsreglerna omfattar 17 regler under rubrikerna Ge korrekta nyheter, Var generös med bemötanden, Respektera den personliga integriteten, Var varsam med bilder, Hör båda sidor och Var försiktig med namn. Det anges i inledningen till reglerna att etiken inte i första hand tar sig uttryck i en formell regeltillämpning utan i en ansvarig hållning inför den publicistiska uppgiften och att de etiska reglerna för press, radio och TV ska vara ett stöd för den hållningen. Flera av reglerna rör sådant som kan ha betydelse vid bedömning av om ett yttrande utgör förtal. I regel nr 2 anges bl.a. att man ska kontrollera sakuppgifter så noggrant som omstän- digheterna medger, och i regel nr 15 under rubriken med namn anges Överväg noga konsekvenserna av en namnpub- Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet licering som kan skada människor. Avstå från sådan publicering om inte ett uppenbart allmänintresse kräver att namn anges. Regel nr 7 rör den personliga integriteten och lyder Överväg noga publi- citet som kan kränka privatlivets helgd. Avstå från sådan publicitet om inte ett uppenbart allmänintresse kräver offentlig belysning.. I regel nr 11 under rubriken med bilder anges att publi- citetsreglerna gäller i tillämpliga delar även för bildmaterial. Publicitetsreglerna utgör en del av de pressetiska regler som har beslutats av pressens huvudorganisationer. De pressetiska reglerna omfattar också yrkesregler för journalister. Yrkesreglerna rör jour- nalistens integritet och anskaffning av material. I dessa regler anges bl.a. att journalisten ska visa hänsyn vid fotograferingsuppdrag samt vid anskaffning av bilder, särskilt i samband med olyckor och brott. Ett medlemskap i innebär att man har förbundit sig att följa reglerna. Avsteg från yrkesreglerna prövas av förbundets yrkesetiska nämnd. angav dåvarande PO att allt fler anmälningar rörde kränkningar av privatlivets helgd. Han ansåg att publicering i utländska tidningar påverkar ansvariga utgivare här och troligen leder till ökad namnpublicering i . Enligt föll alltmer av journalistisk verksamhet i bred betydelse utanför granskningen. Enligt hans uppfattning var det inte möjligt att föra in all publicistisk verksamhet under PO/och han ansåg inte heller att det var nödvändigt eftersom de etablerade medierna har störst genomslag. Nuvarande PO, , har uppgett att en stor del av de anmälningar PO hanterar alltjämt rör publiceringar som på ett eller annat sätt tränger in i enskilda personers privata förhållanden. Beträffande namnpubli- ceringar i svensk press har uppgett att de allra flesta följer den restriktiva namnpubliceringslinje som har varit känne- tecknande för god publicistisk sed i . En arbetsgrupp inom överväger frågan om verksamheten kan utvidgas till att gälla ytterligare publiceringar på Internet. anger som sin mening att granskningen kan utvidgas till att avse vissa ytterligare Internet-publiceringar, även om avgränsningen kan vara svår, men att PO:s och PON:s allt överskuggande uppgift är att finnas till för den reguljära pressen och dess Internetsidor. Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 2.3.9.2Annan självsaneringsverksamhet på Internet I fråga om publicering på Internet finns det ingen självsanerings- verksamhet som motsvarar den som har inrättats av pressbranschen. Det finns inte heller något sådant genom lag inrättat gransknings- organ som och TV. Det förekommer dock andra former av självsaneringsverksamhet på Internet. publicerades promemorian Självsanering av Internet, Ds 2003:25. Promemorian innehöll bl.a. en kartläggning av i vilken utsträckning det på den svenska delen av Internet som föll utanför pressens självsanering förekom självsanering eller annan frivillig tillämpning av regler eller metoder för att motverka integritetskränkningar. Med integritetskränkningar avsågs då dels de brottsbalksbrott som kan begås genom publicering på Internet och som innefattar en integritetskränkning, t.ex. förtal och förolämp- ning, dels spridning av personuppgifter i strid med personuppgifts- lagen. I promemorian angavs sammanfattningsvis följande angående före- komsten av självsanering på den svenska delen av Internet (a.a. s. 9): De stora aktörerna kräver att användaren respekterar gällande lag när han publicerar information genom användning av aktörens nät eller tjänst. Aktörerna ställer även ytterligare krav på uppförande och inne- håll, t.ex. vad gäller språk. Det kan antas att aktörerna själva också rättar sig efter dessa regler vid publicering av eget material. De stora aktörer som tillhandahåller nät eller tjänster som gör det möjligt för användarna att publicera eget material, förbehåller sig i sina villkor rätten att stänga av tjänsten vid brott mot reglerna. förbehåller sig aktörerna även rätten att ta bort material som strider mot bestäm- melserna. Aktörerna använder sig av dessa möjligheter. Samtliga stora aktörer som tillhandahåller nät eller tjänster som gör det möjligt för användarna att publicera eget material, utövar tillsyn över innehållet genom en abuseavdelning dit överträdelser kan anmälas. Drygt hälften av dessa aktörer utövar tillsyn även på andra sätt, t.ex. genom mode- ratorer, stickprovskontroller och nyckelordsfilter. Det förekommer också verksamhet av betydelse för självsanering i form av samarbete mellan de svenska Internetoperatörernas abuseavdelningar och i form av kontakter mellan Internetoperatörer, och . Det finns även regler och tekniska metoder för att motverka publicering av personuppgifter utan samtycke. Sedan promemorian publicerades har arbetet med självsanering på Internet fortsatt. på online- marknaden i , BitoS, arbetar bl.a. med etik och marknads- Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet föring för att stärka förtroendet för Internet. BitoS driver projektet sajt. På BitoS hemsida, , anges följande. En certifierad sajt agerar enligt BitoS etiska riktlinjer bl.a. för att rensa sajten från otillåtet material som innehåller t.ex. rasism, barn- pornografi eller annat som bryter mot lagar eller god etik. som vill ha möjlighet att benämna sina sajter Certifierad sajt förbinder sig att följa BitoS etiska riktlinjer. En certifierad sajt har rätt att lägga upp en stämpel för detta på sin sajt. Stämpeln länkas till en förklaring på BitoS hemsida om vad en Certifierad sajt är. BitoS gör en genomgång mot bakgrund av de etiska riktlinjerna av den sajt som önskar bli Certifierad sajt. När kraven är uppfyllda får sajten material för att kunna lägga upp stämpeln för Certifierad sajt. En ny genomgång av sajten görs en gång . BitoS säker- ställer också att Certifierad sajt efterlever eventuella revideringar av BitoS etiska riktlinjer. Dessa riktlinjer har tagits fram i samarbete med ett stort antal branschaktörer. De innebär bl.a. att medlems- företagen ska följa tillämplig lag i sin verksamhet på Internet. Exempel på medlemmar i är Lunarstorm, , Nya Medier, MSN, , Viasat, My Space och Play- ahead. BitoS arbetar kontinuerligt med i frågor om etik och säkerhet på Internet och deltar i EU-projekt som syftar till ett säkrare Internet. Inom Datainspektionen övervägs direktiv till ett arbete med anknytning till frågan om skydd för den personliga integ- riteten på Internet med särskilt avseende på aktörernas abuse- funktioner. Direktiven beräknas vara klara . inleddes ett samarbete mot barnpornografi mellan , ett antal Internetleverantörer och den ideella föreningen , som bekämpar barnsexhandel. infördes de första filtren för att hindra Internetanvändare att surfa på sidor med barnpornografi. deltog 13 leverantörer i blockeringsverksamheten. Enligt polisens uppskattning var då av den kommersiella barnpornografin blockerad för svenskars åtkomst. Blockeringen fungerar så att den som för- söker gå in på en hemsida som finns på polisens spärrlista möts av en stoppskylt med information om att sidan innehåller barnporno- grafi. Skylten hindrar användaren att komma in på sidan. I sam- verkan med bl.a. nordisk polis uppdaterar infor- Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet fanns cirka 5 000 webb- adresser på listan.27 har bl.a. till uppgift att driva på mediernas själv- sanering. I samverkan med – Barnens Rätt i Samhället – driver en kampanj, Det unga Internet, som finansieras av handlingsprogram Safer Internet Plus Pro- gramme. Kampanjen syftar till säkrare användning av Internet bland barn och unga. Kampanjen ska sprida kunskap genom att arrangera ett antal regionala seminarier i olika delar av . Seminarierna riktar sig främst till lärare, förskollärare, skolpersonal, fritidsledare och andra som arbetar med barn och ungdomar.28 representerar i det europeiska . Nätverket har inrättats under Safer Internet programme och utgör ett samarbete mellan organisationer från ett 20-tal länder som alla arbetar för att sprida kunskap och öka medvetenheten om säkrare användning av Internet bland barn och unga. Under Safer Internet programme har också inrättats som ger allmän- heten möjlighet att anmäla olagligt innehåll på Internet. Avslutningsvis kan nämnas att det även inom be- drivs arbete för att hjälpa medlemsländerna att skydda barn och unga mot skadligt innehåll i alla medier i informationssamhället, bl.a. på Internet. Arbetet bedrivs bl.a. inom en grupp av specialister på mänskliga rättigheter i informationssamhället, Group of Specialists on human rights in the (MC-S-IS), och består bl.a. i utarbetande av en uppdaterad version av hand- bok i Internetkunnighet (Handbook on Internet Literacy) och ett instrument om skydd av barn i informationssamhället. 2.4I vad mån förekommer integritetskränkningar i databaser med utgivningsbevis? Det finns inga statistiska uppgifter specifikt om förekomsten av integritetskränkningar i databaser med utgivningsbevis eller om förekomsten av integritetskränkningar på Internet som helhet. (tidigare Tryck- och yttrandefrihets- 27Stefan Kronqvist, . Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet beredningen) har därför gjort en undersökning av innehållet i samtliga databaser med utgivningsbevis. Resultatet redovisas i det följande. Kommittén har också tagit kontakt med de organ som kan antas ha uppgifter av intresse. Följande kan noteras. Enligt BRÅ:s statistik var antalet anmälda ärekränkningsbrott totalt, dvs. inte enbart på Internet, följande för åren 2002–2007: En ökning kan alltså konstateras. Det finns inga uppgifter om hur många av fallen som avser Internet. Ur JK:s uppgifter om anmälda brott har inhämtats att antalet anmälningar av förtal, hets mot folk- grupp, olaga hot och brott mot PuL på Internet för tiden – var följande : 22, 35, 40, 91, 115 respek- tive 91. Datainspektionen har uppgett att antalet ärenden som diarie- förts under , Internet var 84 , 146 , 157 , 67 , 31 och 21 t.o.m. . Verkets call center besvarade därutöver 3 100 e-postfrågor och 7 000 telefonfrågor angående PuL . , 2007 och t.o.m. var siffrorna uppskattningsvis 3 100 respektive 7 300, 2 700 respektive 6 200 och 2 653 respektive 4 400. DI har också upplyst att kredit- upplysningarna på sajten Ratsit resulterade i minst tio telefon- samtal och lika många e-postmeddelanden i ett par mån- ader. Även födelsedagssidor, som , har föranlett klago- mål. Från IT-brottsenhet har inhämtats upp- gifter om antalet inkomna K-anmälningar och tips gällande brott på Internet –2005. Med K-anmälningar avses anmäl- Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet ningar där det finns anledning att anta att brott har begåtts och med tips avses uppgifter som kräver bearbetning innan man kan be- döma om det finns anledning att anta att brott har begåtts. Antalet K-anmälningar och tips avseende olaga hot och ofredande på Internet var sammanlagt under de angivna åren 9 respektive 9, avseende hets mot folkgrupp var antalet sammanlagt 8 respektive 8 och angående förtal var antalet sammanlagt 2 respektive 7. Ärenden rörande integ- ritetskränkningar handläggs numera lokalt inom polisen. IT-brotts- enheten kan därför inte tillhandahålla motsvarande uppgifter för som är tillförlitliga. Från BRÅ har dock inhämtats att av samtliga anmälda olaga hot, ofredande, hets mot folkgrupp och ärekränkning respektive 2007 bedömdes 153 res- pektive 161 som hatbrott som hade begåtts via Internet. Enligt en lista från Radio- och över utfärdade utgiv- ningsbevis för databaser, daterad , var det totala antalet utfärdade utgivningsbevis 339. Listan upptog då utgiv- ningsbevis fram till och med nr 2006-084. Tryck- och yttrande- frihetsberedningen studerade innehållet i dessa databaser –. En kompletterande lista över ut- färdade utgivningsbevis för databaser av upptog 64 utgivningsbevis fr.o.m. nr 2006-085 t.o.m. nr 2007-051. Bered- ningen studerade innehållet i dessa databaser –. Ytterligare en kompletterande lista över utfärdade utgivningsbevis för databaser av upptog 108 utgivningsbevis fr.o.m. nr 2007-052 t.o.m. nr 2008-058. studerade innehållet i dessa databaser –. I listorna angavs utgivningsbevisnummer, namn, beteckning och organisationsform. Databaserna har i den nedanstående redovisningen av undersök- ningen delats in i grupper. Grupp A omfattar de 108 databaser där det i listorna under organisationsform anges privatperson eller övrigt, om inte uppgiften i kolumnen Namn motsäger att data- basen drivs av en privatperson, som t.ex. när det där anges Trelle- borgs kommun (utgivningsbevis nr 2003-007) eller Prioritet In- kasso AB (utgivningsbevis nr 2003-012). Undersökningen av denna grupp redovisas i avsnitt 2.4.2.1. Grupp B omfattar de 31 databaser där kreditupplysningsverksamhet eller liknande verksamhet med utlämning av uppgifter ur register bedrivs (avsnitt 2.4.2.2). Grupp C omfattar de databaser, 288, som av uppgifterna under rubrikerna Namn och Organisationsform att döma drivs av aktiebolag, handelsbolag, kommanditbolag, enskilda näringsidkare, ekonomiska Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet eller ideella föreningar, stiftelser, klubbar eller liknande privata organ och som inte har behandlats i det föregående. Grupp D omfattar de 82 databaser som av uppgifterna i listorna att döma drivs av myndigheter, kommuner, landsting, städer, skolor, hög- skolor, universitet, stift, församlingar eller andra kyrkliga organ, museer, bibliotek, andra offentliga organ o.d. och som inte har behandlats i det föregående. Undersökningen av grupp C och D redovisas i avsnitt 2.4.2.3 respektive 2.4.2.4. I avsnitt 2.4.2.5 finns en sammanställning av resultatet av undersökningarna och i av- snitt 2.4.2.6 ges kommentarer. Som har angetts i avsnitt 2.1 finns i bilaga 4 till detta betänkande en sammanställning över databaserna. I sammanställningen anges utgivningsbevisnummer, namn, beteck- ning och organisationsform samt syfte, i de fall sådant har angetts i databasen. Sammanställningen innehåller också korta noteringar om innehållet i varje databas. uppfatt- ning om vilka av databaserna som kan bedömas innehålla integritets- kränkningar redovisas inte. Vid bedömningen av om integritetskränkningar kan anses före- komma har (tidigare Tryck- och yttrande- frihetsberedningen) utgått från de regler till skydd för den per- sonliga integriteten som gäller när grundlagsskydd enligt TF eller YGL inte föreligger. Kommittén har strävat efter att ta del av huvuddelen av innehållet i varje databas. I de fall då innehållet har varit mycket omfattande har läsningen begränsats till innehålls- förteckning eller motsvarande, rubriker, flikar etc. och innehållet i de mest framträdande delarna av databasen samt de delar där det finns störst anledning att misstänka att integritetskränkningar kan förekomma. Sådant innehåll som kräver inloggning, lösenord, abonnemang eller prenumeration har kommittén inte tagit del av. För varje databas har nedan angivna frågor studerats. Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 1Vilket är databasens syfte och innehåll? 2Förekommer överträdelser av BrB t.ex. förtal, hets mot folkgrupp, brott mot tystnadsplikt, olaga hot? Utpekas någon som brottslig eller klandervärd i sitt levnadssätt eller lämnas annan uppgift som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning? Om en sådan uppgift har lämnats, var den som lämnat uppgiften skyldig att uttala sig eller var det annars med hänsyn till omstän- digheterna försvarligt att lämna uppgiften? Om ja, var uppgiften sann eller hade uppgiftslämnaren annars skälig grund för den? 3Förekommer överträdelser av PuL i dess lydelse före ? Behandlas personuppgifter, dvs. uppgifter som kan hänföras till en levande person, t.ex. namn och bild, utan samtycke och utan att något sådant undantagsfall som nämns i 10 § PuL föreligger? Behandlas känsliga personuppgifter, dvs. uppgift om ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, med- lemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv, utan att den regist- rerade på ett tydligt sätt har offentliggjort uppgifterna eller lämnat sitt samtycke (13 §)? Behandlar andra än myndigheter uppgifter om lagöverträdelser (21 §)? Kan behandlingen av personuppgifter anses falla in under undan- taget enligt 7 § andra stycket för behandling som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande? (Jfr NJA 2001 s. 409 där HD ansåg att verksamheten, som bl.a. inne- fattade en s.k. elektronisk skampåle, väl föll inom ramen för ett journalistiskt ändamål att informera, utöva kritik och väcka debatt om samhällsfrågor av betydelse för allmänheten. Se avsnitt 2.3.3.2.) Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 4Förekommer överträdelser av PuL i dess lydelse från ? Som har framgått i avsnitt 2.3.5 behöver inte kravet på samtycke och begränsningarna i fråga om behandling av känsliga uppgifter och uppgifter om lagöverträdelser tillämpas om inte sökning och sammanställning av personuppgifter särskilt underlättas. Löpande text på Internet är t.ex. inte underkastad sådana krav eller begräns- ningar. Behandlingen får dock inte utföras om den registrerades personliga integritet kränks. Som riktlinjer för att undvika kränk- ning av personlig integritet anges i propositionen följande: Behandla inte personuppgifter för otillbörliga syften, såsom för- följelse eller skandalisering. Samla inte utan godtagbara skäl en stor mängd uppgifter om en person. Rätta personuppgifter som visar sig vara felaktiga eller miss- visande. Förtala eller förolämpa inte någon annan. Bryt inte mot sekretess eller tystnadsplikt. 5 Förekommer överträdelser av KuL? Som framgått i avsnitt 2.3.7 ska enligt 5 § KuL kreditupplys- ningsverksamhet bedrivas så att den inte leder till otillbörligt in- trång i personlig integritet genom innehållet i de upplysningar som förmedlas eller på annat sätt eller till att oriktiga eller missvisande uppgifter lagras eller lämnas ut. För sådan behandling av person- uppgifter som omfattas av PuL gäller i stället 9 § första stycket a, b och d–h den lagen med krav bl.a. på att personuppgifter behandlas bara om det är lagligt och att uppgifterna är relevanta och riktiga. I 5 § fjärde stycket KuL anges att personuppgifter får behandlas utan samtycke i kreditupplysningsverksamhet utan hinder av 10 § person- uppgiftslagen. Den registrerade kan inte heller motsätta sig behand- lingen. Uppgifter om ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv får enligt 6 § KuL inte behandlas i kreditupplysnings- verksamhet. Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet Ett krav på legitimt intresse gäller enligt 9 §. Kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare får inte lämnas ut om det finns anledning att anta att upplysningen kommer att användas av någon annan än den som på grund av ett ingånget eller ifrågasatt kreditavtal eller av liknande anledning har behov av upplysningen. När en kreditupplysning om en fysisk person lämnas ut ska den som avses med upplysningen få en s.k. kreditupplys- nings- eller omfrågningskopia, dvs. ett skriftligt meddelande om vilka uppgifter som har lämnats om honom och vem som har be- gärt upplysningen (11 § KuL). Enligt 12 § KuL gäller bl.a. en skyl- dighet att rätta felaktiga uppgifter. Om en oriktig eller missvisande uppgift har tagits in i en kreditupplysning (som lämnas på annat sätt än enligt TF eller YGL) ska rättelse eller komplettering så snart det kan ske tillställas var och en som under den senaste tolv- månadersperioden har fått del av uppgiften. 6 Förekommer överträdelser av annan lagstiftning? Lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor, BBS- lagen, gäller för tjänster där någon inrättar en möjlighet för an- vändare att sända in egna och ta del av andras meddelanden. Sådan verksamhet ska inte kunna erhålla utgivningsbevis enligt 1 kap. 9 § andra stycket YGL men grundlagsskydd på grund av sådant bevis kan gälla om verksamheten efter ansökan om utgivningsbevis har ändrats till att omfatta en elektronisk anslagstavla och utgivnings- beviset inte har återkallats. Enligt BBS-lagen föreligger en skyldighet för den som driver verksamheten att ta bort meddelanden som uppenbart innefattar uppvigling, hets mot folkgrupp, barnporno- grafibrott, olaga våldsskildring eller intrång i upphovsrätt. Lagen (1978:800) om namn och bild i reklam innebär att närings- idkare vid marknadsföring inte får använda annans namn eller bild utan dennes samtycke. Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konst- närliga verk, upphovsrättslagen, har upphovsmannen ensamrätt att överföra verk till allmänheten.