sou · GWB3131 · 2009-01-01 00:00:00 — Tydliga avtal om rollfördelning och finansiering mellan kom- muner, landsting, ideella organisationer, studieförbund, privata aktörer och näringsliv Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Föräldrastödet är ingens ansvar Svårigheter att få långsiktig finansiering Samordna allt föräldrastöd på central nivå i kommunen Kartlägg utbud, användning och föräldrars behov av stöd i föräldraskapet Utveckla en lokal strategi där offentliga, ideella och privata aktörer samt näringslivet ingår Följ upp kvaliteten i genomförda insatser Samordna allt föräldrastöd på central nivå i kommunen I likhet med övrigt folkhälsoarbete involverar föräldrastöd flera olika verksamheter i kommunen, t.ex. socialtjänst, skola, fritid samt ideella organisationer. Representanter från de kommuner utredningen har haft kontakt med betonar vikten av att det, i likhet med övriga folkhälsoinsatser, finns en central samordning av allt föräldrastöd i kommunen. Av stor vikt är att samordningsansvaret knyts till en tjänst och inte till en person. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Kartlägg utbud, användning och föräldrars behov av stöd i föräldraskapet Hur ser stödet ut för föräldrar till småbarn, skolbarn, tonåringar? Hur använder sig föräldrar av det befintliga stödet? Saknas föräld- rastöd för någon särskild föräldragrupp? Vilka ytterligare behov av stöd i föräldraskapet finns i kommunen? Utveckla en lokal strategi där offentliga, ideella och privata aktörer samt näringslivet ingår I en väl fungerande lokal strategi är det viktigt att tillvarata kom- petens och resurser hos såväl offentliga, ideella som privata aktörer. Vilka mål och styrdokument behöver utvecklas? Vilka kompeten- ser och metoder behöver utvecklas? Vilka insatser behövs? Hur ska dialogen föras med ideella organisationer och privata aktörer? Följ upp kvaliteten i genomförda insatser För att säkerställa kvaliteten är det av största vikt att regelbundet utvärdera de insatser som genomförs. Genom tillgången till data- program för webbaserade enkäter, som också automatiskt samman- ställer och bearbetar enkäterna statistiskt, är det lätt att kontinuer- ligt följa upp olika föräldrastödsaktiviteter. När det handlar om de strukturerade föräldrastödsprogrammen har ansvariga för dessa utarbetade planer för hur en hög kvalitet ska bibehållas. Samordna utbildning av föräldragruppsledare Genomför tvärprofessionella utbildningar och konferenser Samordna vid behov stöd till vissa grupper av föräldrar Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Samordna utbildning av föräldragruppsledare Det finns i ett tiotal så kallade strukturerade eller evidens- baserade föräldrastödsprogram spridda över landet. Dessa har alla någon form av nationell organisation som ansvarar för utbildning av gruppledare och för kvalitetsfrågor. För att möta en ökad efter- frågan på gruppledare föreslår utredningen att regionala utbildare utbildas, som i sin tur kan utbilda föräldragruppsledare inom ett urval program. Huvudansvaret för att en hög kvalitet bibehålls bör ligga på programansvariga. Regionala nätverk för gruppledare för uppdatering och erfarenhetsutbyte kan vara en viktigt kvalitets- höjande insats. Genomför tvärprofessionella utbildningar och konferenser En gemensam kunskapsbas är en förutsättning för framgångsrik samverkan mellan olika professioner. Tvärprofessionella fortbild- ningsinsatser i form av konferenser, seminarier och utbildningar kan stimulera detta. Ett viktigt led i detta är att bjuda in de ideella organisationerna. Samordna vid behov stöd till vissa grupper av föräldrar I de fall antalet barn och föräldrar med likartade behov av föräldra- stödsinsatser, t.ex. adoptivföräldrar, är för litet i en kommun kan stödinsatser för dessa samordnas mellan olika kommuner. Geografiskt närbelägna kommuner med litet befolkningsunderlag kan också ha en gemensam samordning kring generella föräldra- stödjande insatser. Med fördel kan insatserna planeras så att kom- munernas utbud kompletterar varandra och ger föräldrar möjlighet att ta del av kommunernas sammanlagda utbud av föräldrastöd. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Inrätta ett nationellt råd med syfte att sammanställa och sprida bästa möjliga kunskap samt följa upp utvecklingen av för- äldrastödsinsatser Stärk forskning om föräldrastöd Uppdra åt att ta fram nationella riktlinjer för föräldrastödjande verksamheter inom MVC/BVC1 Rekommendera , SKL och Svenskt närings- liv att uppmana sina medlemsorganisationer att underlätta för anställda att delta i föräldrastödjande aktiviteter Uppdra åt FHI att utreda hur olika föräldrastödssajter som finns på internet kan göras mer tillgängliga och kvalitets- bedömda Uppdra åt att i samarbete med befintliga aktörer, utreda möjligheten att inrätta en nationell föräldratelefon Stöd uppbyggnaden av lokalt och regionalt föräldrastödsarbete med statliga stimulansmedel Uppdra åt FHI att tillsammans med SKL och det föreslagna nationella rådet för föräldrastöd att utarbeta kriterier för öppna jämförelser inom föräldrastöd Inrätta ett nationellt råd med syfte att sammanställa och sprida bästa möjliga kunskap samt följa upp utvecklingen av föräldrastödsinsatser Flertalet av de företrädare för kommuners föräldrastöd utredning- en har varit i kontakt med efterfrågar ett mer utvecklat och sam- ordnat nationellt kunskapsstöd. Utöver att sammanställa och sprida bästa möjliga kunskap från nationell och internationell forskning avseende effekterna av olika föräldrastödsinsatser samt att främja och följa upp utvecklingen av stödet till föräldrar, bör rådet även ha till uppgift att i samverkan med kommuner och pro- gramföreträdare verka för en hög kvalitet i föräldrastödsinsatser. 1 För mödra- och barnhälsovårdens mottagningar används i utredningen förkortningarna MVC och BVC. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Rådet bör även verka för att nationella distansutbildningar för tvär- professionella team genomförs. Det kan ske i samarbete med uni- versitet/högskolor. och /UPP bör ha huvudansvaret för den nationella samordningen. Stärk forskning om föräldrastöd Internationellt har omfattande forskning bedrivits kring föräldra- stödsinsatser. En stor del av det kunskapsunderlag som finns bygger på amerikanska studier. Det råder därmed en viss osäkerhet kring i vilken mån dessa resultat är överförbara till en svensk eller nordisk kontext. En mycket liten del av den forskning inom folk- hälsoområdet som bedrivits i har handlat om effekt- utvärderingar.2 Ökad tillgång till forskningsresultat som utgår från svenska förhållanden ökar möjligheten att välja insatser som ger bästa möjliga effekter. Uppdra åt att ta fram nationella riktlinjer för föräldrastödjande verksamheter inom MVC/BVC Representanter för professioner inom mödra- och barnhälsovården rekommenderar att utveckling av olika metoder och stödformer inom mödra- och barnhälsovården ska stimuleras. Det föräldrastöd som erbjuds ska kunna följas upp avseende effekter för barn och föräldrar. Nya metoder som införs ska prövas, värderas och bygga på bästa möjliga forskning och föräldrastöd i grupp ska kvalitets- säkras med hänsyn till gruppledarkompetens, tidsmässigt utrymme och praktiska förutsättningar. De nationella riktlinjerna bör tas fram i samråd med berörda professioner. 2 () har dock givit i uppdrag att utvärdera olika strukturerade föräldrastödsprogramavseende effekter förföräldrar och barn. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Rekommendera , SKL och Svenskt näringsliv att uppmana sina medlemsorganisationer att underlätta för anställda att delta i föräldrastödjande aktiviteter Ett sätt att nå många föräldrar är att uppmana näringslivet att erbjuda anställda föräldrastöd på arbetstid eller att på andra sätt underlätta för dem att ta del av föräldrastöd. På de flesta arbets- platser finns en medvetenhet kring vikten av balans i livet för medarbetarna. Genom att tillgodose detta behov skapar företaget goda förutsättningar för sin personal vilket i sin tur gynnar före- taget. Uppdra åt FHI att utreda hur olika föräldrastödssajter som finns på internet kan göras mer tillgängliga och kvalitetsbedömda Utredningens underlag visar att intresset för föräldrastöd via inter- net är stort hos föräldrar med barn i olika åldrar. Nya webbsidor som bygger på den senaste tekniken och vänder sig till föräldrar utvecklas kontinuerligt. Tillgången till information är dock inte liktydig med ökad kunskap och hjälp i att navigera i det stora utbud som finns kan behövas. Det finns ett behov av en föräldraportal där föräldrar kan hitta kvalitetsbedömd information. Uppdra åt att i samarbete med befintliga aktörer utreda möjligheten att inrätta en nationell föräldratelefon Rådgivning per telefon är ett effektivt sätt att förebygga problem- utveckling. På rikstäckande nivå finns ett fåtal nationella telefon- linjer till vuxna som är knutna till ideella organisationer: , , (sfph). Utöver dessa finns Nationella hjälplinjen, en telefonjour för människor i kris. Nationella hjälplinjen har ett uppbyggt kansli och en växel med kapacitet att utveckla ytterligare en linje för föräldrastöd. En gemensam telefonlinje för föräldrastöd skulle kunna utformas i samarbete med Nationella hjälplinjen och övriga aktörer. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Stöd uppbyggnaden av lokalt och regionalt föräldrastödsarbete med statliga stimulansmedel Regeringen har avsatt för att stimulera utvecklingen av föräldrastöd.3 En utbyggnad av föräldrastöd av hög kvalitet förutsätter ett medvetet lokalt och regionalt utvecklingsarbete Se vidare utredningens förslag till fördelning av stimulansmedel kapitel 14. Uppdra åt FHI att tillsammans med SKL och det föreslagna nationella rådet för föräldrastöd utarbeta kriterier för öppna jäm- förelser inom föräldrastöd Öppna jämförelser mellan kommuner har visat sig vara ett fram- gångsrikt koncept för att stimulera till utveckling. Utredningen föreslår därför att bör få i uppdrag att till- sammans med Kommuner och Landsting och det före- slagna nationella rådet för föräldrastöd utarbeta kriterier för öppna jämförelser inom föräldrastöd. Föräldrastöd kan ses som en kedja som utgår ifrån att behovet av stöd varierar under olika perioder av barnets uppväxttid. Varje länk i kedjan omfattar generella insatser, anpassade efter barnets ålder och föräldrars olika önskemål. För föräldrar som så efterfrågar bör de olika länkarna i den generella kedjan kunna kopplas vidare till ett mer riktat stöd. Inledningsvis presenteras föräldrastöd som omfattar barnets hela uppväxttid. Därefter redovisas olika länkar som utgår ifrån barnets ålder. 3 Enligt pressmeddelande från . Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Föräldrastöd som omfattar barnets hela uppväxttid Fler familjecentralsliknande verksamheter för barn 0–18 år Lättillgänglig information på olika språk om föräldrastödjande aktiviteter i kommunen Lättillgängliga neutrala mötesplatser, exempelvis i form av öppna förskolor, för föräldrastödjande verksamheter Föräldrastöd riktat till särskilda grupper Föräldratelefon i samarbete mellan lokala aktörer och ideella organisationer En positiv utveckling på flera håll i landet är främjande och före- byggande arbete för barn 0–samordnas och samlokaliseras i familjecentralsliknande verksamheter. Arbetet sker i samverkan mellan hem och familj, kommunala och andra offentliga verksam- heter, föreningsliv, polis, bostadsbolag och andra i området verk- samma. Genom att organisera föräldrastöd i samarbete med de inblandade aktörerna skapas trygghet och stöd för alla boende i området. Lättillgänglig information på olika språk om föräldrastödjande aktiviteter i kommunen Ett viktigt led i ett generellt utbyggt föräldrastöd är att informa- tionen om planerade och pågående föräldrastödsaktiviteter ska nå ut till alla föräldrar. Att ha information om föräldrastöd på olika språk i en särskild länk på kommunens hemsida där möjlighet dess- utom finns att anmäla sig till olika föräldrastödjande aktiviteter, är ett sätt att enkelt nå ut till alla. Information bör också finnas på MVC/BVC, förskolor, skolor, i lokaltidning och på anslagstavlor. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Lättillgängliga neutrala mötesplatser, exempelvis i form av öppna för- skolor, för föräldrastödjande verksamheter Föräldrar uttrycker behov av fler mötesplatser där man på ett informellt och enkelt sätt kan komma i kontakt med andra för- äldrar. Detta framgår såväl i de enskilda intervjuer, fokusgrupper samt telefonintervjuer med föräldrar som ingår i utredningens underlag.4 Föräldrastöd i form av kurser, diskussionskvällar, föreläsningar m.m. kan organiseras på öppen förskola, familje- centraler, vårdcentraler, föreningslokaler, fritidsgårdar, försam- lingshem, skolor, bibliotek m.m. Internet har möjlighet att fylla flera funktioner för föräldrar, t ex att vara en mötesplats på nätet, diskussionsforum, kunskaps- spridare, ett forum för föräldrar som är tysta och sällan kommer till tals i andra sammanhang. För föräldrar till skolbarn kan internet t.ex. användas för att ta emot information om barnets frånvaro, få veckobrev, klasslistor och inbjudningar till föräldramöten. Kvar- terspolisen kan lägga ut information till föräldrarna om langning, mindre brott, skadegörelse i området. Föreningslivet kan lägga ut information om sin verksamhet. Utredningens underlag visar på ett stort intresse bland föräldrar för stöd via internet. Intresset var störst hos föräldrarna till de yngre barnen vilket kan ses som en indikation om att användandet av internet kommer att öka i fram- tiden. Föräldrastöd riktat till särskilda grupper Vissa föräldrar är svårare att nå eller väljer att inte delta i ordinarie föräldragruppsverksamhet. Det kan t.ex. vara mycket unga föräld- rar, ensamstående föräldrar och föräldrar med bristfälliga kunska- per om det svenska samhället. För dem kan det ibland vara en för- del att kunna träffas i egna föräldragrupper. Även föräldrar med funktionsnedsättning eller föräldrar till barn med funktionsned- sättning kan ha behov av att skapa egna grupper. 4 Sarkadi (red) (2008) Roligt, men krävande– att vara förälder i . En behovsin- ventering och kartläggning av föräldrastöd 2008. Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp generellt föräldrastöd till föräldrar som befinner sig i liknande livs- situationer kan föräldrar få ett större utbyte av föräldragruppen. Sådan föräldragruppsverksamhet erbjuds ofta inom öppna verksamhet och inom ideella organisationer. Föräldratelefon i samarbete mellan lokala aktörer och ideella organi- sationer På lokal nivå förekommer bland annat att socialförvaltningar, BUP- mottagningar, familjerådgivning, barnavårdscentraler och ideella organisationer erbjuder rådgivning per telefon till föräldrar. Råd- givning per telefon är ett effektivt sätt att förebygga problem- utveckling. Det är angeläget att tillgång till telefonrådgivning till föräldrar med barn i alla åldrar på de mest frekventa språken i kommunen ingår i den lokala kartläggningen och strategin för utveckling av föräldrastöd. Vissa enklare problem kan lösas direkt genom ett telefonsamtal och andra frågor kan på ett tidigt stadium hänvisas vidare. Utredningen rekommenderar att lokala aktörer samarbetar för att täcka behovet av föräldratelefon till föräldrar med barn 0–. Länk 1 i Föräldrastödskedjan: Graviditet och spädbarnstid Förutom de insatser, som berör barnens hela uppväxttid, rekom- menderar utredningen: Fler familjecentraler eller familjecentralsliknande verksamheter Förberedelse för förändrad parrelation och föräldraskap på MVC/BVC Kompetensutveckling av personal på MVC/BVC Föräldragrupper som startat på MVC fortsätter på BVC och utökas till att omfatta även flerbarnsföräldrar Särskilda insatser för att nå och motivera föräldrar som ofta av- står från att delta i föräldragrupp Ökat utbud av strukturerade och evidensbaserade program på MVC/BVC Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Utökat samarbete mellan BVC, handikappförbund och andra ideella aktörer när det gäller stöd till föräldrar med funktions- nedsättning eller till föräldrar som har barn med funktionsned- sättning. Fler familjecentraler eller familjecentralsliknande verksamheter En familjecentral är en naturlig mötesplats för barnfamiljer (0–)5 i ett bostadsområde där de olika professionerna samverkar för att erbjuda stöd och tidiga insatser. Det är en organisationsform där huvudmännen t.ex. kommuner och landsting samordnat sina resurser i arbetet med barnfamiljer och där kan ideell verksamhet ofta involveras. Familjecentralen skapar goda förutsättningar för metodutveckling och tvärprofessionellt samarbete. Utvärderingar pekar på att besökarna är nöjda och att samarbetet givit goda resultat när det gäller möjligheterna att bedriva ett pedagogiskt, medicinskt och socialt förebyggande arbete. På flera håll i landet förekommer också andra former av organiserad och välutvecklad samverkan runt barnfamiljer i bostadsområden. En utbyggnad av familjecentraler eller familjecentralsliknande verksamheter så att dessa finns i alla kommuner och i större kommuner i alla kommundelar är att rekommendera. Förberedelse för förändrad parrelation och föräldraskap på Det finns mycket som pekar på vikten av att blivande och nyblivna föräldrar som så önskar kan få stöd och hjälp med att arbeta med parrelationen och i att finna sig tillrätta i sina nya roller som föräld- rar. Studier tyder på att parförhållandets kvalitet har stor betydelse för föräldraskapet och för barns möjligheter senare i livet.6 På en del håll erbjuds en kurs för föräldrar i kommunikation och kon- fliktlösning.7 Kursen ges ibland i samverkan mellan både kommu- nala aktörer, studieförbund och frivilligorganisationer.8 5I vissa fall 0–. 6Hedenbro(2006) The family triad. Kouros et.al (2004) Parenting Stress, Marital Quality and Child Behaviur Problems at 7 years. 7PREP (Prevention and Relationship Enhancement Program) är ett universellt program som vänder sig till alla som lever i eller håller på att etablera en parrelation. Kursen syftar till att Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Kompetensutveckling av personal på MVC/BVC Något som betonats i de hearings utredningen haft, i möten med professionsföreträdare, och som även framkommer i utvärderingar, är vikten av att föräldragrupperna leds av personer med utbildning i samtals- och gruppdynamik. Detta är även en av slutsatserna i en omfattande forskningsöversikt9 avseende föräldrastöd där vikten av att föräldrastödjande insatser ges av personal med rätt utbildning betonas. Föräldragrupper som startats på MVC fortsätter på BVC och utökas till att omfatta även flerbarnsföräldrar Föräldragruppsverksamheten bör organiseras så att grupper som startats inom MVC fortsätter efter att barnet är fött då detta leder till ett högre deltagande i grupper på BVC och inte minst bland pappor.10 Likaså bör flerbarnsföräldrar erbjudas att delta. I utred- ningens underlag framgår ett stort behov hos föräldrar och blivande föräldrar av att ha ett kontaktnät att kunna rådfråga och diskutera olika frågor med. Även flerbarnsföräldrar ville bli inbjudna till föräldragrupper. Pappagrupper uppskattades mycket. Betydelsen av föräldragrupper framhålls starkt såväl i tidigare forskning, i det underlag utredningen inhämtat både i olika inter- vjuundersökningar och i de hearings som hållits. Gruppverksamhet kan med fördel organiseras i samverkan med ideella organisationer och studieförbund. Särskilda insatser för att nå och motivera föräldrar som ofta avstår från att delta i föräldragrupper En utmaning för mödra- och barnhälsovården är att finna former både för information och för föräldrastödjande aktiviteter som väcker intresse hos alla föräldrar. Forskning visar att socio- ekonomiskt utsatta föräldrar, föräldrar från andra länder, unga ge verktyg för problemhantering och en god kommunikation. Målet är att ge par möjlighet att skapa en djupare och mer livskraftig relation. är huvudman för PREP i . I kommun erbjuds alla blivande föräldrar kursen. 8Exempelvis i kommun. 9Moran et al. (2004) What works in parenting support? A review of the international evidence. 10Wallby (2008) Föräldrastöd på BVC. En nationell kartläggning av föräldrastöd på BVC i . Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp mammor, pappor och ensamföräldrar, i lägre grad än andra deltar i föräldragrupper.11 En kartläggning visar att särskilda insatser, som exempelvis grupper för unga föräldrar, endast erbjuds i begränsad omfattning.12 Vid behov kan deltagandet i föräldragrupper underlättas genom exempelvis tolkhjälp och hjälp med barntillsyn. Ökat utbud av strukturerade och evidensbaserade program på MVC/BVC En undersökning visar att MVC/BVC har planerade program för föräldraträffar men i begränsad utsträckning använder sig av evi- densbaserade föräldrastödprogram.12 Utredningen rekommenderar därför att mödra- och barnhälsovården ökar användningen av evidens- baserade program. Ökat samarbete mellan BVC, handikappförbund och andra ideella aktörer när det gäller stöd till föräldrar med funktionsnedsättning eller till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning Ett önskemål som framkommit under utredningens kontakter med handikapporganisationerna är att BVC bör ha ansvar för att slussa föräldrar med funktionsnedsättning eller som har barn med funk- tionsnedsättning vidare, antingen till en kontaktperson eller till föräldragrupper eller föreningar där det finns särskild kunskap. Föräldrar med funktionsnedsättning eller föräldrar till barn med funktionsnedsättning efterfrågar ibland ett annat stöd i sitt föräld- raskap från BVC. En lösning skulle kunna vara att utarbeta former för samarbete med handikappförbunden eller att i ökad utsträck- ning samarbeta med andra ideella aktörer och studieförbund. 11Fabian, och (2006) Characteristics of primiparous women who are not reached by parental education after childbirth in . 12Wallby (2008) Föräldrastöd på BVC. En nationell kartläggning av föräldrastöd på BVC i . Sammanfattning av Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp Länk 2 i Föräldrastödskedjan: 2 till 5 år Förutom de insatser, som berör barnets hela uppväxttid samt in- satser under länk 1, rekommenderar utredningen: BVC bör ges en mer aktiv roll även efter att barnet fyllt ett år Förskoleverksamheten bör ha en roll i det föräldrastödjande arbetet Erbjud kompetensutveckling till föräldrastödjare och föräldra- gruppsledare av intresserad personal från olika professioner. Inbjud företrädare för ideella organisationer att delta Förskoleverksamheten bör ha tillgång till psykolog och special- pedagog BVC bör ges en mer aktiv roll även efter att barnet fyllt ett år är BVC oftast inriktad på medicinska frågor och fysiska kontroller. Det föräldrastöd som samhället erbjuder små- barnsföräldrar är ojämnt fördelat och finns framförallt där det finns familjecentraler eller öppna förskolor. I en studie där föräld- rar med barn 1–intervjuades enskilt eller i fokusgrupper fram- kom att många önskade att både föräldragrupp och fortsatt kontakt med BVC skulle finnas kvar även efter att barnet fyllt 1 år.13 Förskoleverksamheten bör ha en roll i det föräldrastödjande arbetet Förskolan har en unik möjlighet att informera om kommunens föräldrastödjande verksamhet. I förskoleverksamhet bör informa- tion om olika planerade eller pågående föräldrastödjande verksam- heter i kommunen finnas och personalen bör kunna informera och slussa föräldrar vidare.