sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Till miljöområdet hör vidare att får meddela före- skrifter bl.a. om byggprodukter och kunskapskrav för hantering av kemiska produkter.40 Enligt 13 b § tillsynsförordningen (1998:900) har det centrala ansvaret för tillsynsvägledning när det gäller tillämpningen i dessa frågor. Enligt instruktionen ska verka för omställning till ett ekologiskt uthålligt energisystem och särskilt främja utbyggnaden av vindkraft enligt mål.41 har även en omfattande verksamhet som innefattar beviljande, utbetalning och förvaltning av bidrag, stöd och lån bl.a. till sådana åtgärder främjar en uthållig energianvändning. Det ansvaret preciseras delvis genom de särskilda uppdrag som bl.a. inom sektorn för bostadsstöd ansvarar eller har ansvarat för en mängd olika tidigare och befintliga stödformer.42 Nämnas bör också att har mängd uppgifter, bl.a. föreskriftsrätt, enligt förordningen (2006:1592) om energideklaration.43 38Se 5 § PBF. 39Se t.ex. 18, 35 b och e §§ BVF. Se även uppgifter enligt förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader. 40Se 22 § förordningen (2008:245) om kemiska produkter och biotekniska organismer. 41Se 2 § 10. BoI och förordningen (2007:160) om stöd för planeringsinsatser för vindkraft enligt vilken beslutar och administrerar stöd för att påskynda utbyggnaden av vindkraft. har tillsammans med bl.a. tagit fram en handbok om vindkraft (). Planering och prövning av vindkraftverk på land och i kustnära områden. Vindkraftverk hanteras bl.a. enligt PBL i översiktsplan eller genom detaljplan eller områdesbestämmelser. Byggande regleras genom bestämmelserna om bygglov, 8 kap. 2 § PBL. Dessutom är regler tillämpliga såväl på uppförande som drift av vind- kraftverk. I vissa fall krävs förprövning genom anmälan eller tillstånd enligt MB. Den närmare gränsdragningen för när tillstånds- eller anmälningsskyldigheten slår till framgår av bilaga till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Se även samrådsskyldigheten enligt 12 kap. 6 § MB för åtgärder som inte kräver anmälan eller till- stånd men som inverkar på naturmiljön. Regeringen har genom prop. 2008/09:146 Prövning av vindkraft föreslagit vissa förändringar i lagstiftningen för att underlätta vindkrafts- etableringar. 42Förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem rör bidrag till sanering av bostäder och är sålunda betingat med utgångspunkt i skydd för människors hälsa. Med sikte på miljöfrågor administrerar bidrag enligt bl.a. förordningen (2000:287) om statligt bidrag till investeringar i solvärme, förordningen (2005:1255) om stöd för konvertering från direktverkande el i bostadshus samt förordningen (2005:1256) om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostaden. 43Författningen syftar till att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö och är en del i genomförandet ar och rådets direktiv /91/EG av den 16december 2002 om byggnaders energiprestanda. Slutligen bör i detta sammanhang lyftas fram att har ett antal uppgifter enligt förordningen (2008:1407) om statligt stöd för hållbara städer; meddela föreskrifter, vara obligatorisk remissinstans samt verkställa utbetalning. Efter får även bl.a. ett antal tillsynsuppgifter enligt den förordningen.44 44 Se 11, 12, 17, 22 och 31 §§ i anförd förordning. Denna bilaga syftar till att ge en beskrivning av arbetsuppgifterna för de olika enheterna och funktionerna på . Underlaget till beskrivningen kommer bl.a. från intervjuer med enhetschefer och gäller verksamheten om inget annat anges. Upp- gifterna om arbetsfördelningen är ungefärliga. Den inledande beskrivningen av ansvar och uppgifter för varje enhet eller funktion kommer från arbetsordning som senast reviderades . Revideringen innebar vissa ändringar i ansvarsfördelningen mellan enheterna. Eftersom uppgifterna om verksamheten gäller 2008 kan det i något fall brista i överens- stämmelsen mellan beskrivningarna av ansvar och uppgifter respektive verksamhet. Figur 1 Enhetsstruktur samt antal medarbetare per enhet och funktion Stab (3) Internrevision (1) Chefsjurist (1) Divisionsledning (2) Divisionsledning (2) Divisionsledning (2) Analysenheten (22) Bidragsenheten (22) Ekonomienheten (8) Planenheten (16) (32,5) Informationsenheten (14) Stads- och regionenheten (20) Byggregelenheten (19) Internationella sekretariatet (1) IT-enheten (10) Personalenheten (5) Servicecenter (8) Enligt arbetsordningen är chefen för staben ansvarig för att bistå generaldirektören i övergripande frågor relaterade till strategisk verksamhetsplanering, verksamhets- styrning och uppföljning av verksamheten. Chefen för staben är vidare dels ansvarig för att samordna arbetet med verkets strategiska frågor, dels pressansvarig. Till sin hjälp har chefen två stabsexperter (2 åa) som arbetar med övergripande styrnings-, planerings och uppföljningsfrågor samt med att i övrigt bistå generaldirektören i verksamheten. finns ett förordningsstyrt krav på att ska ha en internrevision. Internrevisionen består av en revisionschef (1 åa) som är organisatoriskt direkt underställd generaldirektören och rapporterar sina iakttagelser till denne. Uppgiften är att oberoende och objektivt granska och lämna förslag till förbättringar av processer för intern styrning, intern kontroll och ledning. Intern- revisionen ska även ge råd och stöd till generaldirektören. Chefsjuristen (1 åa) ansvarar för juridiska frågor av principiell vikt för verket och för frågor av övergripande eller kvalificerad juridisk natur samt samordnar och administrerar verkets författnings- och praxissamlingar. Chefsjuristen ska delta vid handläggning av eller besluta i juridiskt kvalificerade förvaltningsärenden och remisser samt beslutar om bl.a. trycklov för verkets föreskrifter, blanketter (stöd- ärenden), allmänna råd, handböcker och rapporter av betydelse från juridisk synpunkt. Chefsjuristen har vidare ansvar för arkiv och diarie- föring samt personalansvar för personalen i rättsekretariatet. Avsikten är att det framöver ska finnas en jurist vid varje division som har till uppgift att stödja divisionschefen i kvalitetssäkrings- arbetet med chefsjuristen som samordnande. Samhällsbyggnadsdivisionen har ansvar för frågor som gäller byggd miljö, hushållning med naturresurser och samhälls- planering. Divisionsledningen ansvarar för att divisionen uppfyller till divisionen hänförbara mål i regleringsbrev och verksinstruktion och att divisionens insatser för miljömålen och de boendepolitiska målen samt utvecklingen av samhällsbyggandet främjas. Analysenheten bevakar och analyserar utvecklingen för hela verket inom boende, byggande och samhällsplanering. Enheten ska samla relevanta uppgifter inom området, göra sammanställningar och analysera samt beskriva, förklara, förutsäga, föreslå och ibland bedöma konsekvenser på nationell och regional nivå samt göra inter- nationella jämförelser. Enheten ansvarar för att har tillgång till relevant statistik över boende och byggande samt för sam- ordnad uppföljning, utvärdering och rapportering av miljökvalitets- målet God bebyggd miljö (GBM) och den övergripande miljömåls- frågan fysisk planering och hushållning med mark och vatten samt byggnader. Enheten förvaltar översiktsplanearkiv, för- valtar och utvecklar verkets databas för information om översikts- planerna samt har ansvaret för GIS-frågor. Enheten hade 2008 sammantaget 22 medarbetare (19,9 åa). Enheten har en samhällsvetenskaplig inriktning med många ekonomer, men här arbetar också lantmätare, en biolog, en genusforskare, en jurist, kulturgeografer, fysiska planerare. Arbetet fördelades 2008 på Ledning och administration – 2 åa Analys av bostadsefterfrågan och boendeförhållanden – 2,6 åa Analys av bostadsmarknader – 2,8 åa Internationellt – 0,7 åa Regeringsuppdrag – 1,5 åa Remisser – 1,3 åa GIS-tillämpning – 1,5 åa Miljömålsarbete – 1,2 åa Konsekvensanalyser – 1,6 åa Övrigt arbete på andra enheter – 0,6 åa Omvärldsanalys och statistikförsörjning – 0,3 åa ÖP-arkiv – 0,3 åa Analys av bostadsefterfrågan och boendeförhållanden handlar om att följa utvecklingen av boendevillkor, med aktiviteter som hushållens boendeekonomi, integration, hemlöshet, ungdomars boende. Analys av bostadsmarknader innebär att följa utvecklingen på bostads- marknaden avseende byggande, bostadsbeståndets utveckling, bygg- kostnader, boendeplanering och stödja länsstyrelsernas regionala bostadsmarknadsanalyser. Viktiga fortlöpande aktiviteter inom området är indikatorer och den årliga bostadsmarknadsrapporten. Vidare ingår att följa utvecklingen internationellt kring bostadsmarknaden och särskilt hur utveck- lingen inom EU påverkar svensk bostadspolitik Enheten utför regeringsuppdrag inom boendeområdet. Större upp- drag var bl.a. att undersöka fastighetsägares förmed- lingsprinciper och att bistå utredningen om allmännyttans villkor och förutsättningar med en expert. Enheten hanterar många remisser, framförallt rörande bostads- marknad och bostadsefterfrågan. Enheten samordnar utvecklingen av GIS-tillämpningen på Bo- verket genom att understödja utvecklingen av geografiska analyser. Enheten samordnar verkets miljömålsarbete och uppföljningen av miljömålet God bebyggd miljö. Återkommande aktiviteter är att samordna medverkan i de årliga deFactorapporterna och den fördjupade utvärderingen av miljömålen. Enheten bistår övriga verket med samhällsekonomiska konsekvens- analyser och utvärderingar. Enheten deltar vidare i andra enheters aktiviteter för att analysera effektiviteten i olika åtgärdsförslag och redan genomförda åtgärder och stöder övriga verket i kompetens- utveckling på detta område. Enheten samordnar arbetet med den årliga omvärldsanalysen och verkets gemensamma arbete för effektivare statistikförsörjning. Enheten förvaltade fram översiktsplane- arkiv, och verkets databas för information om översiktsplanerna. Uppgiften har övertagits av Stads- och regionenheten. Arbetet beträffande bostadsmarknad och boendevillkor sker främst inom analysenheten. Övriga aktiviteter handlar ofta om verksöver- gripande frågor som involverar många medarbetare från andra enheter. Enheten arbetar gentemot länsstyrelserna, gentemot andra myndigheter i miljömålsarbetet, gentemot vad gäller bostadsmarknad och boendevillkor, gentemot miljödeparte- mentet i miljömålsfrågorna, men i enskilda uppdrag också gentemot integrations och jämställdhetsdepartementet, Kommunerna är ofta den yttersta mål- gruppen för insatserna. Planenheten har ett sammanhållande ansvar för PBL/MB-systemet (plandelen), och följer utvecklingen av den fysiska planeringen. Enheten ska verka för en effektiv och demokratisk planerings- process. I arbetet ingår att föreslå förändringar i planlagstiftningen, att utveckla planeringens metodik samt att handlägga remisser från regering och miljödomstolar. Enheten ger även råd och förmedlar kunskap och erfarenheter till planerare och andra grupper. Enheten har ansvar för att driva på arbetet med den övergripande miljö- målsfrågan, fysisk planering och hushållning med mark och vatten samt byggnader och att följa upp och ta fram kostnadseffektiva åtgärdsförslag för att nå relevanta delmål i miljökvalitetsmålet GBM samt för den allmänna uppsikten över länsstyrelsernas tillsyn över planväsendet. Enheten hade 2008 sammantaget 16 medarbetare (ca 15 åa) och arbetet fördelades på Ledning och administration – 2 åa PBL-utveckling – 2,5 åa Planeringsinformation och planverktyg – 1,5 åa Planfrågor i systemperspektiv – 2,5 åa Kunskapsförmedling om planeringssystemet – 2 åa Uppsikt, plan – 2 åa Internationellt, miljömålsarbete, verksgemensamt – 0,5 åa PBL-utveckling innebär arbete med att följa och analysera PBL- systemet och dess angränsande regelverk, beskriva hur det fungerar och ge förslag till förändringar av lagstiftning och instrument, från riksintressen och hushållningsbestämmelser, via regionplaner, över- sikts- och detaljplaner samt områdesbestämmelser. I arbetet ingår även att handlägga remisser från regering och miljödomstolar. Inom verksamheten planeringsinformation och planverktyg utvecklas system för att handha de praktiska planerna, den information och geodata som behandlas i planinstrumenten samt de former och regelverk och nomenklatur som dessa instrument byggs upp av. Exempel är arbetet med att standardisera digital planinformation. Arbetet utförs inom en teknisk kommitté i SIS geodataarbete inom Ett strategiarbete bedrivs rörande geodataansvar avseende Inspire och den nationella geodatastrategin samt dess konsekvenser för ett genomförande av regeringens e-förvaltnings- strategi inom planområdet. Arbetet går vidare som ett samarbete med Lantmäteriet där verkens ansvarsområden och samarbets- punkter skall definieras. Andra exempel är arbetet med genomförandefrågor, dels en över- syn av 6 kap PBL, dels en översyn av huvudmannaskap för allmän platsmark. Båda uppdragen har utförts i samarbete med Lantmäteriet, det senare med Lantmäteriet som ansvariga. Arbetena syftar att, förutom utgöra underlag för PBL-översynen, också leda till en uppdatering av i Genomförandefrågor. De för tillfället aktuella planfrågor som genererar generella slut- satser eller förslag till förändringar av planeringslagstiftning eller planeringsprocess hanteras med fokus på systemperspektivet, inte sakfrågan. Exempel är trafikbuller och flygbuller i planeringen, häst- hållning och planering för bostäder, externa handelsetableringar, säkerhetsfrågor, naturolyckor, samt hur förorenad mark skall handhas i planeringen. har enheten också deltagit i arbetet med en planeringsstandard för trygg stadsmiljö. I det verksövergripande projektet (avslutat ) utvecklas kunskapen om förutsättningar för att styra energianvänd- ning genom detaljplanering, både de legala möjligheterna och de tekniska förutsättningarna. Arbetet med klimatrelaterade frågor har varit viktigt sedan det inleddes med uppbyggandet av sidor i den verksövergripande Klimatportalen som drivs av . Klimatarbetet fortgår i projektform. Kunskapsförmedling handlar om att sprida kunskapen om planeringssystemet till aktörerna inom planering och byggande. Det handlar också om att samla kunskap om planeringssystemet och understödja forskning och utbildning om planeringssystemet. Enheten utför en omfattande upplysningsverksamhet, dels genom löpande rådgivning via telefon och brev, dels genom konferens och föreläsningsverksamhet. Enheten försöker prioritera praktiskt utövande aktörer i planeringen, både inom kommunvärlden och konsult- och entreprenörsbranscherna. Enheten deltar även med föreläsare i flera arkitekt- och planerar- utbildningar, bl. a. genom upprätthållandet av en adjungerad professur i fysisk planering på BTH. Denna ger också en grund för en fortlöpande dialog med forskarvärlden. Planenheten är represen- terad med två experter i . Uppsikt, plan utgör arbetet med att utveckla organisationen för, samt genomföra uppsikt och tillsyn enligt 1:8 PBL. Arbetet domi- neras av att samla information från de myndigheter som utför upp- sikt och tillsyn på fältet och övervakar plan- och byggnadsväsendet. Under har utvecklandet av enkäter och rapporterings- system för länsstyrelserna till , varit viktigt då fungerande rutiner inte funnits. I takt med att detta arbete börjat ge frukt, har även återrapporteringens innehåll kommit i blickpunkten. Samma fokus gäller för de verksamheter som fördelas under Internationellt samarbete och Miljömålsarbete eller som utförs i andra enheters verksamhet och i verksövergripande projekt. Enheten deltar löpande i verkets internationella utbyte med , samt i ett Sida-finansierat projekt i Kosovo rörande översiktsplanering. I miljömålsarbetet har enheten haft ansvar för delmålet buller under god bebyggd miljö, samt den övergripande miljömålsfrågan, fysisk planering och hushållning med mark och vatten samt byggnader. Stads- och regionenheten bevakar och främjar utvecklingen av långsiktigt hållbara svenska regioner, städer och tätorter. I arbetet ingår till exempel infrastrukturfrågor, delar av miljökvalitetsmålet GBM och samverkan mellan byggd miljö och sociala frågor. Enheten har ansvar för att följa upp och ta fram kostnadseffektiva åtgärds- förslag för att nå delmål 1 och 4 i miljökvalitetsmålet GBM samt utveckla planeringsprocessen och sprida goda exempel och erfaren- heter nationellt och internationellt. Enheten har visst ansvar för uppsikt över översiktsplanering. Enheten hade 2008 sammantaget 20 medarbetare (20 åa) och arbetet fördelades på Ledning och administration – 2 åa Metodutveckling – 6,5 åa Stadsplanering för hållbarhet – 2 åa Helhetssyn på utvecklingen av transportsystemet – 2 åa Kust- och havsplanering – 0,5 åa Energipolitik – 3 åa Delmål 1 och 4 i God bebyggd miljö – 0,5 åa PilotGIS de Facto-standard, Planeringsportalen – 1,5 åa Internationellt arbete – 2 åa Metodutvecklingen gäller såväl planeringens innehåll som process. Enhetens arbete har fokus på kommunernas översiktsplanering enligt PBL samt samspelet mellan planeringsformer, såsom t.ex. planering av transportsystemen, annan planering för regional utveckling samt planering inom vattendistrikten. Arbetet syftar till att bidra till en effektiv och ändamålsenlig tillämpning av planerings- systemen. Hur regionala planeringsperspektiv kan hanteras inom ramen för är en av kärnfrågorna. Effektmålet är att öka medvetenheten om betydelsen av regional överblick för att nå god hushållning samt att öka kunskapen om planerings- verktygens användbarhet. Hur Landskapskonventionens ambitioner kan tas in i arbetet bevakas. Hur klimatfrågor kan behandlas i översiktlig planering är enhetens bidrag i verkets arbete med Klimatfrågan. Enheten har ansvar för regeringsuppdraget Kompetens- utveckling för bättre PBL-tillämpning som gavs 2007 och ska pågå . Projektledare finns inom enheten. Enhetens arbete med utveckling av stadsplanering för hållbarhet syftar till att främja ett sektorssamordnat genomförande i planeringen av nationella mål för näringspolitiska, arkitekturpolitiska, miljö- politiska, folkhälsopolitiska och jämställdhetspolitiska mål samt att bidra till att stadsutvecklingen bedrivs med delaktighet från allmän- het och aktörer. Enheten ansvarar för deltagande i , ett samarbetsprojekt med och samt , och kommuner och kommuner och landsting, SKL. Enheten har ansvaret för uppdraget om Trygghet i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv, där i samverkan med länsstyrelserna ska fördelas , till kommuner och andra nyckelaktörer. Enheten håller samman och driver på arbete för en helhetssyn på utvecklingen av transportsystemet på olika planerings- nivåer och för att göra plan- och bygglagens planeringsverktyg kända genom att delta i ett brett kontaktarbete och nätverk, samt med- verka i olika samarbetsprojekt. I trafikverksgrupp utvecklas en gemensam syn på riksintressen för kommunikationer. Effekt- målet är att uppnå en samsyn om innebörden av planering för håll- bara transporter och få genomslag för en helhetssyn i samhälls- planeringen. Enheten följer och bygger upp kunskap om kust- och havs- planering på olika sätt, bl.a. genom att delta i ett utvecklingsprojekt för strukturplan för och i en referensgrupp till SOU 2009:57 Bilaga 3 BaltSeaPlan om marin fysisk planering för . Inom Energipolitiken har enhetens arbete en tyngdpunkt inom området vindbruk. ska bidra till att skapa planmässiga förutsättningar för att planeringsmålet om kan nås till 2015. Arbetet innebär bl.a. att bistå i dess arbete med de områden som anser vara av riksintresse för vindbruk, genomföra informationsinsatser för att höja kompetensen hos länsstyrelser och kommuner om planering för etablering av vindkraftverk, följa forsknings- och utvecklings- arbete och att stödja vindkraftssamordnarna. Arbetet med den ny- ligen färdigställda har letts från enheten. En särskild skrift om Landskapet och vindkraften har också utarbetats. Arbetet sker i samarbete med , Naturvårds- verket, och Lantmäteriet. Enheten handlägger och följer upp stöd till planering för ut- byggnad av vindkraft, /år för perioden –2009. Enheten deltar också i arbete med utvecklingen av regionala klimat- och energistrategier samt dess projekt kommun. Enheten har ansvar för att följa upp och ta fram kostnads- effektiva åtgärdsförslag för att nå delmål 1 och 4 i miljökvalitets- målet God bebyggd miljö. Enheten har ansvar för av PilotGIS de Facto-standard och deltar i arbetet för standardisering av plan- information inom SIS. driver samarbetsprojektet portalen. Projektledare och projektsekreterare finns på enheten. Enhetens internationella arbete bedrivs huvudsakligen inom deltagande i EU:s arbete med territoriella utvecklings- frågor. Enheten deltar i för ESPON, Territorial Cohesion and , TCUM och besluts- och övervakningskommittér för Mål 3 och samt Mål 2 om regional konkurrenskraft. Enheten deltar också i en arbets- grupp som tar fram underlag för kust- och havsplanering inom ramen för VASAB. Husbyggnadsdivisionen har ansvar för frågor som gäller samhällets krav på att utformning och utförande av byggande och för- valtning ska bedrivas med god kvalitet och en effektiv tillämpning av regelverket samt statens stöd till byggande och boende. Divisions- ledningen ansvarar för att divisionen uppfyller till divisionen hän- förbara mål i regleringsbrev och verksinstruktion och att divisionens insatser för miljömålen och de boendepolitiska målen samt utveck- lingen av samhällsbyggandet främjas. Bidragsenheten har bl.a. tillsynsansvar för samhällets ekonomiska stöd till byggnader samt arbetar även med att ta fram och utveckla effektiva föreskrifter och allmänna råd för dessa stöd. är sista instans, och därmed praxisbildande myndighet, när det gäller flertalet ekonomiska stöd. Förutom sådana ärenden handlägger enheten också bidrag till allmänna samlingslokaler och icke statliga kulturlokaler. Enheten handlägger remisser för domstolarna i bostads- anpassningsbidraget, hanterar ärenden om intygsgivare och utövar tillsyn över deras verksamhet samt följer de allmännyttiga bostads- företagens och den kooperativa hyresrättens utveckling på bostads- marknaden och hur kommunerna använder sina bostadsföretag. Enheten har ansvar för att underhålla, rationalisera och utveckla administrativa rutiner för hantering och utbetalning av bidrag samt informera länsstyrelser, organisationer och allmänhet. Enheten hade 2008 sammantaget 22 medarbetare (19,8 åa) och arbetet fördelades på Ledning och administration – 2 åa Förvaltning och administration av statligt stöd – 7,5 åa Bostadsanpassningsbidrag – 2,1 åa Energideklarationer – 2,2 åa Handläggnings och utbetalningssystemet Bofinc – 2,0 åa Statistikdatabasen – 0,3 åa Samverkan med övriga enheter – 1,2 åa Ekonomiska planer och intygsgivare – 0,4 åa Sektorsansvaret för handikappfrågor – 0,4 åa Extern samverkan – 0,1 åa Internationell samverkan – 0,3 åa Utveckling av webbplatsen OmBoende– 0,9 åa Förvaltning och administration av statligt stöd inom verk- samhetsområde är en huvuduppgift för enheten. I snitt inkommer 60 000 ansökningar om statliga stöd och bidrag . Majoriteten av dessa handläggs av länsstyrelserna. Länsstyrelsernas beslut kan överklagas till som är sista instans. Enhetens arbets- uppgifter består huvudsakligen av att ta fram föreskrifter, blanketter och informationsmaterial för olika stöd, att informera om stöden, att besvara remisser, att ha tillsyn samt handlägga förvaltnings- ärenden (överklagade ärenden) i enlighet med lag eller förordning. Antal inkomna förvaltningsärenden uppgår till ca 1 500 och ca 250 ärenden som gäller förfrågningar. Vid Bidragsenheten bereds ärenden om bidrag till allmänna samlingslokaler och stöd till vissa icke statliga kulturlokaler som sedan föredras för den beslutande Samlingslokaldelegationen. Enheten arbetar med tillsyn över efterlevnaden av de olika för- ordningarna och de föreskrifter som meddelas med stöd av dessa samt lämnar kontinuerligt prognoser och utfall för samtliga anslag som myndigheten disponerar avseende de statliga stöden.