sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — En förberedelsetid krävs för att kunna påbörja utbildning av civilpliktiga och en uppskattning är att tidsutdräkten skulle uppgå till mellan ett halvt och . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap baserar sin bedöm- ning på kommuners behov och har anfört att myndigheten i nulä- get har svårt att bedöma hur stora kommunernas behov av för- stärkningspersonal är. MSB:s bedömning är emellertid att det finns ett förstärkningsbehov genom civilpliktiga inom både räddnings- tjänstområdet och till mer kommunövergripande verksamheter. MSB har inte gjort någon ny bedömning av vilken förberedelse- Konsekvenser av kommitténs förslag tiden är för att kraftigt utvidga civilpliktsutbildningar. har bedömts att uppgår till mellan ett och . Som har nämnts ovan medför kommitténs förslag om att bestämmelserna om tjänstgöring med civil- eller värnplikt inte ska tillämpas såvida inte regeringen föreskriver om det, omedelbara effekter för möjligheter att tillhandahålla utbild- ning av beredskapspoliser. Ska utbildningen fortsätta måste den ske på frivillig grund och enligt ett nytt regelverk. Tillgången till bered- skapspoliser som kan kallas in för beredskapstjänstgöring eller krigstjänstgöring är emellertid inte i första hand beroende av om personerna utbildas med plikt eller inte. Även beredskapspoliser som har utbildats på frivillig grund kan tas i anspråk med civilplikt om de har skrivits in för detta och har krigsplacerats. Skulle antalet utbildade beredskapspoliser drastiskt behöva ökas, är kommitténs bedömning här den samma som för det militära försvaret, det vill säga att regeringen kan bestämma att bestämmelserna om tjänst- med civil- eller värnplikt inom totalförsvaret åter ska tilläm- pas. Erforderligt antal totalförsvarspliktiga kan då utbildas med lagen om totalförsvarsplikt som grund. Vad gäller ett eventuellt behov av att återuppta längre civil- pliktsutbildning under andra myndigheters försorg behövs en förberedelsetid som har uppgetts variera mellan och . Härvid konstateras att viss utbildning bör kunna påbörjas redan innan organisation för civilpliktsutbild- ning är fullt återuppbyggd. Därutöver bedömer kommittén att den tid som har rapporterat behövs för att åter kunna skriva in personer till tjänstgöring – som har deltagit i utredning om sina personliga förhållanden – till civil- eller värnplikt är då förberedelser för återupptagande av civilpliktsutbild- ningar kan genomföras. Kommitténs sammantagna bedömning är att dess förslag inte kommer att få nämnvärd betydelse för det civila försvaret och dess personalförsörjning under normala omvärldsförhållanden. 18.3Förslagens betydelse ur ett kostnadsperspektiv En av de enskilt mest avgörande faktorerna vad gäller hur stora kostnader som kommitténs förslag medför, är hur många individer som ska fullgöra den av kommittén föreslagna utbild- ningen. Utöver utbildningskostnader tillkommer kostnader för Konsekvenser av kommitténs förslag marknadsföring, administration samt test- och urvalsfunktioner. Storleken på dessa kostnader är åtminstone i viss utsträckning en funktion av utbildningsvolymerna. En bedömning de ekonomiska effekterna av en övergång till ett militärt personalförsörjningssystem som baseras på frivillighet innebär att ett antal antaganden måste göras. Grunderna för anta- gandena avseende antalet personer som marknadsföringsinsatser måste nå ut till, test-/urvalsförfarandet samt avgångsfrekvenser med mera har presenterats i kapitel 13, 14 och 17. Marknads- föringskostnader är svåra att prissätta i förväg. Kommittén har i denna del i stor utsträckning därför valt att utgå från bedömningar som har gjorts av vid HKV INFOS och hemvärnets faktiska rekryteringskostnader. HKV INFOS har bedömt att marknadsföringskostnaderna för att nå fram till 4 000 personer uppgår till vilket innebär per externt rekryterad person. Som en jämförelse har FOI beräknat att marknadsföringskostnaderna per externt rekryterad individ i samt uppgår till 37 300 respektive . Jämförelser är alltid svåra att göra mellan olika länder eftersom förutsättningarna varierar. Exempelvis är bruttonationalprodukten per capita i jämförbar med den i , medan arbetslösheten bland unga vuxna är lägre i . Hur omfattande Försvarsmaktens marknadsföringsinsatser måste vara påverkas bland annat av hur attraktiv Försvarsmakten uppfattas – och är –som arbetsgivare samt vilken förankring dess verksamhet har bland allmänheten. En positiv bild av Försvars- makten medför sannolikt lägre marknadsföringskostnader, sam- tidigt som en negativ bild sannolikt kräver ökade marknads- föringsinsatser. Det är därför svårt att göra en exakt bedömning av vilka kostnader marknadsföringen av den grundläggande militära utbildningen kan komma att medföra. Som grund stödjer sig kommitténs bedömning på HKV INFOS bedömning av vilka kostnaderna skulle vara för att kunna rekrytera 4 000 personer. Att nå fram till 4 300 rekryter, det vill säga det antal som behövs för att fylla behoven i de stående och kontrakterade förbanden, skulle därmed kosta i marknadsföringskostnader. SOU 2009:63 Konsekvenser av kommitténs förslag Kommittén har bedömt att det finns ett årligt behov av att erbjuda grundläggande militär utbildning för cirka 6 050 individer. Av denna volym uppgår de nationella skyddsstyrkornas behov av cirka 1 750 individer. Sannolikt består denna senare grupp i stor utsträckning av personer som har ett initialt intresse för att enga- gera sig specifikt i de nationella skyddsstyrkorna/hemvärnet i sina hemtrakter. Hemvärnets erfarenhet är att kostnaderna för att rekrytera en pluton om 40–50 personer har uppgått till mellan 100 000–beroende på var utbildningen har hållits.1 Utslaget på ett totalt utbildningsbehov om 1 750 personer skulle rekryteringskostnaderna avseende hemvärnet således uppgå till mellan 3,5och . Kommittén antar emellertid att rekryteringskostnaderna för hemvärnets behov kan komma att överstiga de redovisade till följd av att marginalkostnaderna per rekryterad sannolikt viker uppåt vid en viss brytpunkt när stora volymer ska attraheras. Därför antas att kostnaderna för att uppfylla hemvärnets nyrekryteringsbehov av det totala antalet rekryter kommer att uppgå till . Med utgångspunkt i ovanstående bedömer kommittén att kost- naderna för att marknadsföra och attrahera cirka 6 050 personer till den grundläggande militära utbildningen initialt kommer att uppgå till åtminstone . Tabell 18.1 Försvarsmaktens marknadsföringskostnader () Stående och kontrakterade förband Administration och urval vid Försvarsmakten Att Försvarsmakten föreslås bli huvudman för sin egen personal- försörjning innebär att Försvarsmakten kommer att, bland annat, hantera intresseanmälningar, fatta beslut om vilka som ska genomföra tester vid , fatta beslut om tillträde till den grundläggande militära utbildningen samt hantera ersättningar för dem som genomgår en dylik utbildning. 1 Det bör noteras att uppgifterna är ungefärliga eftersom redovisningsrutinerna inte har standardiserats inom hemvärnet. Konsekvenser av kommitténs förslag förutsätter att den som är intresserad av att engagera sig i Försvarsmakten reser till de ställen där testerna utförs. Detta medför kostnader som har ingått i redovisade kostnader för mönstring/antagningsprövning, men som enligt kommitténs förslag kommer att ligga inom Försvars- maktens ansvarsområden. Volymmässigt måste administrationen ha förmåga att kunna hantera minst 18 000 intresseanmälningar, fatta beslut om inbjudan till tester av detta antal personer, samt fatta beslut om tillträde till grundläggande militär utbildning för cirka 6 050 personer.2 Försvarsmakten har bedömt att det behövs cirka 50 handläggare för att genomföra ovanstående verksamhet vid myndigheten. De totala kostnaderna för detta bedöms uppgå till . Vad gäller reseadministration hanterar Försvarsmakten de värnpliktigas resor bortsett från resor till och från mönst- ringen/antagningsprövningen som administreras av Pliktver- ket. Vid FMLOG är cirka 20 personer anställda för att genomföra dessa uppgifter och Försvarsmakten bedömer att samma personalvolym kommer att behövas inom myndigheten för att hantera rekryternas resor. Beträffande löneadministrationen bedömer Försvarsmakten att omkring sex lönehandläggare krävs för den kommande verksamheten. För att rekrytera, genomföra urval och hantera ansökningar till den grundläggande militära utbildningen gör Försvarsmakten bedömningen, utifrån erfaren- heter av att rekrytera stora volymer till utlandsstyrkan, att 27 handläggare behövs. Kommittén delar Försvarsmaktens bedömning av vilka extra resurser som kan behövas vid myndigheten för att sköta de redovisade tillkommande uppgifterna. Kommitténs förslag innebär att Försvarsmakten under en över- gångstid bör köpa testtjänster av samt att dessa tester bör vara jämförbara med dem som genomförs under mönst- ring/antagningsprövning. Enligt årsredovisning var kostnaden per mönst- rad/antagningsprövad . 2 Enligt måste för varje utbildningsplats som erbjuds tre personer genomgå ett testförfarande. Se avsnitt 14.4.2. Konsekvenser av kommitténs förslag ingick emellertid administrativa kostnader i form av mönstrings- och reseplanering, uttagning och inskrivning, informationsverk- samhet, utflyttad mönstring, stöd till Försvarsmakten samt hantering av personärenden. Hur stor del dessa kostnader utgör är svåra att uppskatta precist, men kommittén bedömer att de motsvarar av kostnaden per mönstrad/antag- ningsprövad. Ovan nämnda kostnader kommer i och med kommitténs förslag i viss utsträckning att hamna vid Försvarsmakten. I andra delar kommer de att försvinna när bestämmelserna om tjänstgöring med värn- eller civilplikt inte tillämpas.3 I ljuset av detta bedömer kommittén att kostnaden för enbart testerna per individ när Försvarsmakten handlar upp tjänsten vid , bör kunna uppgå till . Totalkostnaden för att testa 18 000 individer i ett frivilligsystem skulle därmed uppgå till . Denna summa skulle utgöra avgiftsfinansierade intäkter vid ., till skillnad från när den är anslags- finansierad, En återstående fråga som påverkar testkostnaderna är vid hur många ställen testverksamhet ska kunna bedrivas , något som är bland annat avhängigt av Försvarsmaktens behov och vilka kostnaderna blir för att ombesörja att individer reser till teststäl- lena. Olika alternativ, som exempelvis test utförda av mobila test- grupper, bör övervägas av Försvarsmakten/för att uppnå kostnadseffektivitet. Kommittén saknar förutsättningar att bedöma vilka besparingar som eventuellt kan åstadkommas i denna del. 18.3.3Utbildningskostnader i ett frivilligsystem Försvarsmakten har, som redovisats i bilaga 6 i delbetänkandet, levererat ett nyckeltal som myndigheten använder för att utföra schablonmässiga beräkningar för vad värnpliktsutbildning kostar. Beloppet ska enligt Försvarsmakten omfatta både kostnader för den värnpliktige i form av dagersättning, hemresor med mera samt utbildningskostnader. Beloppet uppgår totalt till per dag. Kommittén har vid ett flertal tillfällen bett Försvarsmakten redovisa hur detta belopp har räknats fram och hur stora de olika delposterna är. Försvarsmakten har dock inte kunnat redogöra för 3 Se föregående avsnitt om administration och urval vid Försvarsmakten. Konsekvenser av kommitténs förslag nyckeltalets olika beståndsdelar eller hur de har beräknats. Detta gör det svårt för kommittén att vad avser utbildningsfaserna göra ordentliga kostnadsjämförelser, mellan ett plikt- och ett frivillig- system. Därigenom blir det omöjligt att skapa en modell i vilken variabler på ett tillförlitligt sätt kan justeras för att bedöma vilka kostnadseffekterna kan bli av det förslag på ersättningssystem som kommittén föreslår. Exempel på sådana variabler är resekostnader samt storleken på utbetalning av familjebidrag. I ett frivilligsystem torde det vara nödvändigt för Försvarsmakten att kunna fastställa olika kostnadsposters storlek, bland annat för att kunna bedöma vilken ersättning som rekryter bör få. I beräkningen av hur mycket en utbildning av rekryter kommer att kosta har kommittén till följd av det ovanstående, valt att utgå från de kostnader som hemvärnet har haft för den långa direktutbildning av soldater som har bedrivits i olika delar av landet –2008. I och med att hemvärnets utbildning bedrivs under ungefär som den grundläggande militära utbildning som kommittén föreslår, torde kostnaderna kunna vara jämförbara, men med vissa justeringar. Hemvärnets utbildning omfattar inte de sannolikt dyrare utbildningsmoment (exempelvis bruk av kostsam utrustning) som befattnings- och förbandsutbildning innebär. Noteras kan också att syftet med hemvärnets utbildning är att soldaterna ska lära sig grundläggande militära kunskaper, det vill säga snarlika de mål för den grund- läggande militära utbildning som kommittén föreslår. Det av kommittén föreslagna ersättningssystemet för rekryter under utbildning, uppvisar flera likheter med ersättningssystemet för dagens värnpliktiga i och med att ersättningsslagen i stor utsträckning är de samma. En kostnadspåverkande skillnad mellan kommitténs förslag och dagens system är att en månatlig samman- slagen ersättning föreslås för rekryter i stället för den dagersätt- ning, ersättning för måltidskostnader samt utbildningspremie (ofta kallad utryckningsbidrag) som betalas ut till totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt . Kommittén bedömer att dess förslag i denna del kommer att medföra en minskad administration av ersättningsutbetalningar och därigenom kostnadsbesparingar. Konsekvenser av kommitténs förslag En omfattande kostnad i dagens värnpliktssystem följer vidare av rätten till fria hemresor under varje tjänstefri helg. uppgick kostnaderna för de värnpliktigas resor till . Kommitténs förslag om att inte erbjuda rekryter en generell rätt till fria hemresor under varje tjänstefri helg, innebär med stor sannolikhet att avsevärda kostnadsbespa- ringar kan göras jämfört med dagens system. Kommittén bedömer att åldersspannet för framtidens rekryter kommer att vara större än för dagens värnpliktiga. Jämfört med , kommer fler rekryter att till exempel ha hunnit bilda familj eller köpt bostad. Följaktligen är det sannolikt att kostnaderna för de behovsprövade familjebidragen kommer att öka i ett frivillig- system. För dagens värnpliktiga avsätter Försvarsmakten medel för framtida pensionsutbetalningar för den utbildningstid som översti- ger . Den av kommittén föreslagna grundläggande mili- tära utbildningens längd kommer inte att ge någon pensions- grundande inkomst. Totalsumman för pensionsavsättningar avse- ende värnpliktiga uppgick till . Utrymme kommer därigenom att finnas för att exempelvis omfördela resurser till förbättrade ersättningar för rekryter. I ljuset av ovanstående gör kommittén bedömningen att Försvarsmakten, inom den ekonomiska ramen för kostnader för värnpliktiga i dagens system, har goda möjligheter att exempelvis erbjuda en högre ekonomisk ersättning till framtidens rekryter än man har för dagens värnpliktiga. Detta skulle sannolikt ha positiv inverkan på Försvarsmaktens attraktionskraft. Hemvärnets dagkostnad per soldat för att erbjuda grundläggande militär utbildning För att säkerställa att hemvärnsförband finns tillgängliga i hela landet har hemvärnet under 3–på försök anordnat direkt- utbildning av hemvärnssoldater. Följande redovisning baseras på hemvärnets erfarenheter av vilka kostnaderna har varit. Noteras kan att de som har genomgått utbildningen har haft värnpliktsför- måner. I sina beräkningar har hemvärnet fastställt vilken tjänstgörings- samt vilken utbildningskostnaden per dag har varit för detta. I posten tjänstgöringsdagskostnader (/dag) ingår dag- Konsekvenser av kommitténs förslag ersättning, ersättning för måltidskostnader, familjebidrag och resor för soldaterna. Utöver detta har soldaterna även erhållit en utbild- ningspremie (/dag). Posten utbildningskostnader (150 kro- nor/dag) innefattar ammunition, livsmedel och övrig förbruk- ningsmateriel. Nyckeltalet per tjänstgöringsdag har således varit /soldat. I de angivna kostnaderna ingår inte löne- samt övriga kostnader för utbildande officerare, kostnader för rekrytering eller övrig overheadkostnad eller erhållet stöd från FMLOG. Kostnader för viss materiel saknas i beräkningarna efter- som denna redan har funnits tillgänglig vid de utbildande enhe- terna. Tabell 18.2 Hemvärnets dagkostnad (kronor) per utbildad soldat Dagkostnaden för en rekryt under grundläggande militär utbildning Kommittén bedömer att hemvärnets dagkostnad per utbildad soldat bör utgöra grunden för beräkningarna av vad kostnaderna för att utbilda rekryter kan komma att bli. Eftersom utgiftspos- terna i stor utsträckning är desamma oavsett om utbildningen sker med plikt eller på frivillig grund görs inte några justeringar annat än där det är påkallat. I sina beräkningar väljer kommittén att dels presentera kostnaderna om ersättningsnivåerna bibehålls på dagens nivå, dels kostnader utifrån det av kommittén föreslagna systemet. Med utgångspunkt i hemvärnets beräkningar, måste vissa anta- ganden göras för att kunna uppskatta vilka kostnaderna för att utbilda rekryter kan bli. Dessa baseras på två delar: 1.Kommitténs förslag om ersättningssystem för rekryter: a)En sammanslagen månatlig ersättning betalas ut i stället för dagersättning, ersättning för måltidskostnader samt utbild- ningspremie; b)Den sammanslagna ersättningsnivån kan vara högre än för dagens värnpliktiga; c)Någon justering för resekostnader genomförs inte eftersom dessa inte med önskvärd precision går att få fram ur hemvär- Konsekvenser av kommitténs förslag Kostnaderna i värnpliktssystemet är troligtvis avsevärt högre och skulle därigenom medföra en högre tjänstgöringsdagkostnad; d)Någon justering för familjebidrag genomförs inte eftersom det befintliga underlaget inte möjliggör detta. Sannolikt ökar utbetalningarna av familjebidrag i ett frivilligsystem. 2.Antagande över omfattningen av restposternas storlek: a)Kostnader avhängiga administration och annan stödverksam- het inom Försvarsmakten, livränta, sjukpenning, beklädnads- ersättning och högskoleprov har varit svåra att klarlägga. Kommittén nödgas därför att göra ett antagande om storle- ken på restposten och uppskattar att denna uppgår till /dag. Hemvärnets kostnadsredovisning saknar vissa restposter som kommittén har försökt att identifiera och prissätta. Nedanstående tabell redogör för vilka kostnadsposterna och deras storlek är per dag. De redovisade kostnaderna baseras, utöver hemvärnets redo- visning, på information som har hämtats in från Försvarsmakten och Kammarkollegiet. Kostnaderna för sjukvård baseras på utfallet där de totala kostnaderna har dividerats med antalet tjänstgöringsdagar för värnpliktiga. Utgifterna för ideella skador samt statens riskgaranti grundas på bearbetade data från Kammarkollegiet och är ungefär- liga. Kostnaderna antas förbli oförändrade i ett frivilligsystem. Lönekostnaderna för befälen utgår från en genomsnittlig lön för officerare vid P7, P4, K3 och I19. Kommittén har därutöver antagit att det behövs fem befäl för att utbilda en pluton bestående av 32 rekryter. Utbildningens krav på administrativa, stabs- och servicefunktioner medför att kommittén antar att ytterligare två officerare måste vara delaktiga i utbildningen. Beräkningen baseras sålunda på vilka lönekostnaderna (inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter) är för sju befäl . Denna summa har dividerats med antalet utbildningsdagar och antas vara oförändrad i ett frivilligsystem. Kolumnerna i nedanstående tabell illustrerar den uppskattade dagkostnaden vid olika ersättningsnivåer. Dagens nivå uppgår till . Kommittén bedömer att denna nivå kan vara för låg för att attrahera rekryter. Mot bakgrund av att kostnaderna för fria hemresor med mera bör minskas i ett frivillig- Konsekvenser av kommitténs förslag system, antas att utrymme finns för att erbjuda en högre ersättning. Om denna ersättningsnivå skulle antas motsvara skulle tjänstgöringsdagkostnaden i hemvärnets beräkningar behöva, grovt räknat, justeras upp till . Snarlikt skulle en ersättning om behöva medföra en justering av tjänstgöringsdagkostnaden till . Eftersom någon avsättning för pensioner inte görs i kommitténs förslag skapas utrymme för ersättningshöjningar. Kommittén betonar att dagkostnaderna kan påverkas om exem- pelvis utbildningsvolymerna skulle behöva öka eftersom detta skulle kunna behöva förutsätta ökade kostnader för utbildande befäl, utbildningsplattformar med mera. Kommittén bedömer emellertid att antalet värnpliktsutbildade inte avvi- ker i alltför stor utsträckning från de nödvändiga utbildningsvoly- mer som föreslås gälla för den grundläggande militära utbildningen. På grund av detta bör felmarginalerna i denna del vara relativt små. Tabell 18.3 Dagkostnaden för att utbilda rekryter med olika ersättningsnivåer Kostnadspost (kronor/dag) 4 950 (kr/mån) 7 000 (kr/mån) 9 000 (kr/mån) Kostnaderna för att utbilda en rekryt beräknas genom att multiplicera dagkostnaden med antalet rekryter (6 050) och antalet utbildningsdagar (90). 4 Inklusive dagersättning, ersättning för måltidskostnader utanför tjänstetid, utbildningsbidrag, familjebidrag och resor. Hemvärnet har särredovisat utbildningsbidraget som inte föreslås utbetalas i frivilligsystemet. I frivilligsystemet betalas i stället en månatlig ersättning ut där penningersättningarna är sammanslagna. 5 består av administration, livränta, beklädnadsersättning, sjukpenning och kostnader för fria högskoleprov. Den totala kostnaden av nämnda ersättningar bedöms vara låg. SOU 2009:63 Konsekvenser av kommitténs förslag Tabell 18.4 Utbildningskostnaden () för en grundläggande militär utbildning för 6 050 rekryter med olika ersättningsnivåer 18.3.4Försvarsmaktens samlade kostnader för utbildning, rekrytering och testverksamhet De sammanlagda kostnaderna för att kunna utbilda 6 050 rekryter kan delas upp i kostnader för själva utbildningen, marknadsföringen samt test och urvalsverksamheten. Vad gäller test- och urval, består den sammanlagda kostnaden av utgifter för administration vid Försvarsmakten () samt utgifter för tester vid (). Kommittén noterar att de administrativa kostnaderna vid Försvarsmakten uppgår till ungefär samma summa som den i avsnitt 18.3.2 redovisade rationaliseringspotentialen av mönstrings-/antagningsprövningsförfarande. Kommittén väljer att presentera kostnaden ifall ersättningarna behålls på dagens nivå, men även vilka kostnaderna skulle bli för högre ersättningsnivåer. Tabell 18.5 Kostnader () för att marknadsföra, genomföra tester och urval samt utbilda 6 050 rekryter med olika nivå på den månatliga ersättningen 18.3.5Övriga kostnader vid Försvarsmakten Kommittén bedömer att den inspektörsfunktion som föreslås inrättas bör kunna bemannas av personer som redan är anställda inom Försvarsmakten. Exempelvis genomförs viktig och omfattande verksamhet avseende utbildningsplaner med mera vid FMLOPE. Den omfördelning av arbetsuppgifter som ett Konsekvenser av kommitténs förslag inrättande av en inspektörsfunktion innebär bör därför enligt kommitténs menande inte medföra några ytterligare kostnader för Försvarsmakten. Förslaget bedöms därför inte orsaka betydande merkostnader. En ny tidning om försvarets verksamhet Kommittén föreslår att Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör ges i uppdrag att bekosta en oberoende tidning med uppgift att bevaka och granska det militära och civila försvaret. En jämförelse kan göras med tidningen och Departe- ment som hade en upplaga på 10 800 exemplar. Tidningen utges cirka . Redaktionen består av sju reportrar, två redigerare och därutöver en chefredaktör som aktivt deltar i skrivande och administration. Riksdag och Departement får intäkter i form av ersättning från , annonsering och prenumerationsintäkter.6 Publikationen får stöd från i form av lokaler, underhåll av datorutrustning med mera. Tidningen belastas inte för dessa kostnader.