sou · GWB3106 · 2009-01-01 00:00:00 — tillhandahåller även pressbilder, inklu- sive foton på anställda i vissa ledande befattningar, som är fria att använda i sammanhang där kassan och socialförsäkringen beskrivs. På webbplatsen kan man också följa mediedebatter som rört kassans verksamhet. Debattartiklar publiceras tillsammans med kassans re- pliker. Domstolarnas kontakter med medierna Vi föreslår att domstolarna och ska utarbeta en mer heltäckande strategi när det gäller domstolarnas kontakter med medierna. Strategins innehåll ska bestämmas av domstolarna. Mediegruppen ska medverka i detta arbete. ska ha en övergripande roll i strategiarbetet. Verket ska således initiera domstolarnas arbete med strategin, driva arbetet med denna framåt och hålla arbetet levande. Strategin bör byggas kring ett antal särskilt viktiga aktörer och funktioner. Dessa är följande. -Varje domare är i princip skyldig att ställa upp på medie- kontakter. -Domstolscheferna ska i första hand skapa en stämning på dom- stolen av öppenhet och vilja att förmedla information till medierna. -De domstolar som har behov av det ska ha en mediedomare som på olika sätt ska underlätta domstolens kontakter med medierna. -Mediegruppen ska bestå av mediedomarna och ska ha i huvud- sak samma uppgifter som . -(i förekommande fall ) ska bl.a. ha ett övergripande utbildningsansvar för domarna i medie- frågor. -Det ska finnas en presstjänst och en nyhetsredaktion hos Dom- stolsverket. -Det ska finnas en talesperson som företräder Dom- stolar i rikstäckande diskussioner och intervjuer i radio och TV. Vår kartläggning av hur domstolarna har organiserat sina kontakter med medierna visar på det hela taget att kontakterna fungerar bra. Beredskapen i de flesta domstolarna att möta medierna är för- hållandevis god. De dagliga kontakterna fungerar såvitt framgår på Domstolarnas kontakter med medierna det hela taget friktionsfritt. Vissa domstolar har genomarbetade handlingsplaner för hur informationsfrågorna ska hanteras. Dom- stolsverket har också en professionell informationsavdelning som både lämnar information till medierna och ger ett gott stöd åt dom- stolarna. Från mediernas sida har det inte heller till oss framförts någon allvarligare kritik mot domstolarnas sätt att sköta kontakterna med medierna och från de flesta medieföreträdare som vi har träffat har omdömena om dagens mediegrupp varit positiva. Detta hindrar emellertid inte att domstolarnas kontakter med medierna kan bli bättre. Som framhålls i våra direktiv är det viktigt att domstolarna och domarna är tillgängliga för att kunna förklara domstolens avgörande i det enskilda fallet eller domstolarnas roll mer generellt. Vi har i avsnitt 2 pekat på att förtroendet för dom- stolarna bl.a. bygger på att allmänheten har information om verk- samheten och om domstolarnas roll och funktion i samhället. Eftersom den stora majoriteten människor aldrig kommer i kon- takt med domstolarna, är det särskilt viktigt att den information som allmänheten får genom medierna är så allsidig och korrekt som möjligt. Den enkätundersökning med allmänheten som vi låtit SCB genomföra visar att en stor majoritet av medborgarna får den mesta informationen om hur domstolarna fungerar genom massmedierna. Även om sakernas tillstånd alltså är förhållandevis gott ser vi ett behov av en strategi för hur domstolarna ska möta medierna. Några övergripande handlingsplaner på området finns inte . Hos finns i och för sig stor kompetens i informationsfrågor men verkets insatser har inte inriktats på de övergripande frågorna som rör kontakterna mellan domstolarna och medierna. Domstolar bör därför enligt vår mening nu skaffa sig en mer heltäckande mediestrategi som ska göra dom- stolarna bättre rustade att förmedla information om sin verksamhet till medierna. Strategins innehåll ska bestämmas av domstolarna. Mediegruppen ska medverka i detta arbete. ska ha en övergripande roll i strategiarbetet. Verket ska således initiera domstolarnas arbete med strategin, driva arbetet med denna framåt och hålla arbetet levande. En viktig uppgift för i detta sammanhang blir att tillsammans med domstolarna finna formerna för hur stra- tegin ska antas av domstolarna. Detta kan exempelvis ske inom ramen för större domarmöten eller i andra sammanhang då många domare träffas. Vi har alltså inte sett det som vår uppgift att för- söka slå fast vad mediestrategin i detalj bör innehålla. Domstolarnas kontakter med medierna ställa ett brett genomslag i domstolarna är det nämligen enligt vår uppfattning domstolarna själva som måste bestämma hur deras kon- takter med medierna närmare bör ta sig uttryck för att rapporter- ingen i medierna om verksamheten i domstolarna ska bli så allsidig och korrekt som möjligt. Vi menar emellertid att strategin bör kretsa kring ett antal särskilt viktiga aktörer och funktioner som vi presen- terar i det följande. 6.6.2Särskilt viktiga aktörer i mediearbetet Den övergripande ambitionen med mediestrategin bör vara att domarkåren ska vara mer aktiv i förhållande till medierna och att informationen från domstolarna ska vara mer lättillgänglig för medierna. Syftet med denna ambition är att säkerställa att den information som når medierna och i förlängningen medborgarna blir så allsidig och korrekt som möjligt och på det sättet öka medborgarnas förståelse för domstolarnas roll och uppgift i sam- hället. Därmed skulle också förtroendet för domstolarna stärkas. Som framgår av den enkätundersökning som vi låtit SCB genom- föra med allmänheten följer nämligen med ökad kunskap om dom- stolarnas roll och uppgift i samhället att medborgarna får ett större förtroende för olika aspekter av verksamheten i domstolarna. I strävan att uppnå dessa mål ser vi framför oss ett antal särskilt viktiga aktörer som strategin bör byggas kring. -En talesperson för Domstolar. Vi tänker oss att dessa aktörer ska ha lite olika uppgifter i medie- arbetet som i huvudsak kan beskrivas enligt följande. Domstolarnas kontakter med medierna -ska i första hand sköta mediekontakterna med anledning av mål och ärenden som de ansvarar för. -ska bidra till att skapa en stämning på domstolen av öppenhet och en vilja att förmedla information till medierna. -ska planera arbetet på domstolen så att domstolens relation till medierna blir så bra som möjligt. -ska finnas på domstolar för att svara på allmänna frågor av juri- disk karaktär från allmänheten och medierna. -ska vid behov ge råd och stöd till andra domare på den egna domstolen inför mediekontakter. -ska upprätthålla en kontaktfunktion i förhållande till medier i domstolens verksamhetsområde. -ska bevaka den lokala nyhetsrapporteringen m.m. -ska kunna företräda sin domstol och informera om domstols- verksamhet i olika diskussioner och intervjuer i lokala eter- medier. -ska ställa upp för domare på domstolen som dömt i ett mål men som av någon anledning inte kan ansvara för kontakterna med medierna. -ska i första hand bestå av mediedomarna i de enskilda dom- stolarna och ska i huvudsak ha samma uppgifter som . -ska medverka i domstolarnas arbete med att bestämma inne- hållet i mediestrategin. Domstolarnas kontakter med medierna -ska vara ett organ för fortlöpande erfarenhetsutbyte när det gäller mediekontakter och föra ut ny kunskap till domstolarna. -ska tillsammans med (i förekommande fall Dom- stolsakademin) utarbeta det närmare innehållet i utbildningen för domare i mediefrågor. -ska tillsammans med domstolarna och med mediegruppens med- verkan utarbeta en strategi när det gäller domstolarnas kon- takter med medierna. -ska (om inte uppgiften ankommer på ) till- sammans med domstolarna och mediegruppen ta fram en utbild- ningsplan för domare när det gäller mediefrågor. -ska uppmärksamma talespersonen för Domstolar på frågor som kan föranleda initiativ från talespersonen. -ska fungera som startpunkt för journalister och andra som har frågor om verksamheten i domstolarna. -ska upprätthålla pressjour. -ska vid behov ge enskilda domare råd och stöd inför medie- kontakter. -ska internt och externt bevaka det pågående flödet av informa- tion som rör domstolarna och kunna formulera nyheter av hän- delser i verksamheten (se även avsnitt 7.3.5 Information och inter- aktiv kommunikation). -ska följa och analysera rapporteringen om domstolarna i medierna för att kunna fånga upp effekter av olika insatser och identifiera problem när det gäller hur verksamheten återges i medierna. Domstolarnas kontakter med medierna En talesperson för Domstolar -ska vara en person som kan företräda domstolarna och infor- mera om domstolsverksamhet i rikstäckande etermedier och genom klargörande insändare och artiklar i rikstäckande tid- ningar. 6.6.3Övergripande målsättningar med strategiarbetet m.m. Det finns två mer övergripande målsättningar som bör prägla stra- tegiarbetet. Den ena är att domarkåren måste ha ett mer aktivt förhållningssätt till medierna. Den andra är att informationen från domstolarna till medierna måste bli mer lättillgänglig. Domarkåren måste ha ett mer aktivt förhållningssätt till medierna En grundläggande målsättning med den nya mediestrategin för Domstolar bör enligt vår mening vara att skapa förutsätt- ningar för ett mer aktivt förhållningssätt från domarkårens sida i förhållande till medierna. Med detta menas att enskilda domare i större utsträckning än bör ta initiativ till att på olika sätt möta medierna. Sådana initiativ kan t.ex. bestå i att oftare än publicera pressmed- delanden och hålla presskonferenser, men också att ha en bered- skap till egna kontakter med journalister för att bemöta felaktig- heter i rapporteringen eller klara ut missförstånd. Ett mer aktivt förhållningssätt bör enligt vår mening också inne- bära att man skapar förutsättningar för domare att betydligt oftare än kunna ställa upp och informera om domstolsverksamhet i samband med olika diskussioner och intervjuer i radio och TV eller genom klargörande insändare och artiklar, både lokalt och på riks- planet. Med ett mer aktivt förhållningssätt menas också att domstol- arnas externa kommunikation bör präglas av föregripande och pro- aktivitet. För att det ska vara möjligt måste Domstolar ha funktioner som kan fånga upp de informationsflöden som rör domstolarna. Sådan information produceras och passerar både inom domstolarna och i omvärlden. Målsättningen bör vara Domstolar ska vara först med att formulera nyheter av händelser i verksamheten som kan tänkas vara intressanta för medierna. Domstolarnas kontakter med medierna domstolarna är först och ger en allsidig och korrekt beskrivning av händelser som har bäring på verksamheten, kan felaktig eller onyan- serad rapportering i medierna om sådana händelser undvikas. Det förtjänar att framhållas att medierna i de allra flesta fall säkert önskar ge en så korrekt bild som möjligt av vad som skett under t.ex. en rättegång. Den oro som många domare av det skälet kan känna inför mediekontakter är därför sällan befogad. Informationen från domstolarna till medierna måste bli mer lättillgänglig En annan grundläggande fråga handlar om hur och när domstolarna ska tillhandahålla information om verksamheten. För att informa- tionen från domstolarna ska vara meningsfull för medierna måste den nämligen vara lättillgänglig för journalisterna. I annat fall är risken stor att journalisterna i stället vänder sig till andra, sämre källor. De nya Internetbaserade medierna innebär en särskilt stor ut- maning när det gäller tillgängligheten. I dessa medier produceras olika nyheter i mer eller mindre omedelbar anslutning till att en viss händelse har inträffat. Det har i sin tur inneburit att det nu- mera finns ett behov av att kunna få kommentarer och förklaringar till olika händelser med väsentligt kortare varsel . Med en målsättning som går ut på att informationen som når allmänheten via medierna ska vara så allsidig och korrekt som möjligt måste även domstolarna förhålla sig till denna utveckling. Det handlar här i första hand om att skapa en organisation för mediekontakter som innebär att journalisterna normalt kan få tag i någon person som kan svara på olika frågor. Vid sidan av den fysiska tillgängligheten är det också viktigt att informationen, när det behövs, lämnas i ett format som medierna kan tillgodogöra sig och som är meningsfull för olika typer av medier. När det gäller t.ex. domar är inte sällan en förutsättning för att journalisterna ska kunna tillgodogöra sig budskapet och hinna ta till sig domstolens bedömning innan nyheten måste produceras, att domstolen publicerar pressmeddelanden eller tar in samman- fattningar i själva domen. För att tillgodose etermediernas behov av information kan det ofta vara nödvändigt att man ställer upp på intervjuer som återges i radio eller TV. När det gäller riktigt uppmärksammade händelser kan Domstolarnas kontakter med medierna det ofta finnas anledning att hålla presskonferens för att på det sättet säkerställa att alla som bevakar händelsen får tillgång till samma infor- mation och möjlighet att få svar på olika frågor. Det höga tempot i dagens medieklimat innebär att domstolarna och domarna generellt måste ha en förmåga att på ett någorlunda enkelt och kortfattat sätt förklara, inte bara vilken roll och funktion som domstolarna har i samhället utan även mer komplicerade juri- diska ställningstaganden. Det gäller oavsett om man uttrycker sig i skrift eller tal. Många kan kanske tycka att domstolarna inte ska behöva vara tillgängliga för medierna i den utsträckning som vi tar upp här. Konsekvensen av ett sådant resonemang är emellertid att medierna i stället vänder sig till någon annan källa eller att journalisterna tolkar domstolens olika ställningstaganden efter eget huvud och därmed i förlängningen till att informationen som når allmänheten blir mindre allsidig och korrekt. Det nya medieklimatet och offentlighetsprincipen En speciell fråga som något bör beröras här är hur domstolarna kan tillgodose behovet av information från de nyhetsbyråer som har vuxit fram och som erbjuder skräddarsydd bevak- ning åt sina kunder av bl.a. verksamheten i domstolarna. Dessa nyhetsbyråers verksamhet bygger på att de med hänvisning till offentlighetsprincipen begär att få ut kopior av i första hand domar och beslut av visst slag. Vi har förstått att domstolarnas medar- betare inte sällan tvingas lägga mycket tid på att tillmötesgå kraven och få fram olika handlingar. Ett sätt att hantera denna efterfrågan kan vara att system utarbetas som gör det möjligt för domstolarna att tillhandahålla domar och beslut i elektronisk form på webbplatserna. I avsnitt 7.3 berör vi denna fråga något och redogör närmare för hur domstolarna på andra sätt kan utveckla den webbaserade kommunikationen med medborgarna. Domstolarnas kontakter med medierna Den information som medierna efterfrågar kan ha direkt koppling till enskilda mål och ärenden men kan också vara av lite mer allmän karaktär om domstolarnas roll och funktion i samhället och om lagstiftningen på olika rättsområden. När det gäller det förstnämnda slaget av information visar erfarenheten att medieföreträdarna regel- mässigt vill ha kontakt med den eller de domare som dömt i målet. Vi menar att detta förhållande måste vara en utgångspunkt då en mediestrategi övervägs. Detta reser i sin tur frågan vilka krav man mer principiellt kan ställa på en domare när det gäller kontakter med medierna med anledning av ett visst mål eller ärende. Inom ramen för domarnas uppgift att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt, alltså själva kärnverksamheten, måste enligt vår mening också ligga att verka för att medborgarnas förtroende för domstolarna upprätthålls. Av detta följer bl.a. att en domare måste vara beredd att ställa upp för medierna och förklara domstolens avgörande i det enskilda fallet. Det är en uppgift som i princip alla domare har. En domare kan således inte undandra sig den uppgiften med hänvisning till att han eller hon har sagt sitt genom det skriftliga avgörandet eller genom att mer eller mindre ordagrant endast åter- ge för journalisterna vad som står i domen. Enligt vår mening måste varje domare i dessa situationer vara beredd att på ett enklare sätt förklara innebörden sina resonemang så att informationen blir hanter- bar för journalisterna och i förlängningen verkligen når allmän- heten. En annan sak är att sådan information från en domare måste tillhandahållas på tid och i former som är lämpliga för domaren. måste rimlig hänsyn tas till de villkor som medierna arbetar under, bl.a. på det sättet att arbetet på domstolen måste planeras så att utrymme finns för tillgänglighet då en informa- tionsinsats krävs. Det innebär t.ex. att en domare bör undvika att sätta ut mål till förhandling som han eller hon ger en dom i ett uppmärksammat mål. En viktig fråga som sammanhänger med domarnas uppgift att lämna information till medierna är att domarna måste kunna få det professionella stöd som en informationsinsats i ett visst fall kan kräva. Det kan gälla rådgivning i frågor om det bör hållas press- konferens, hur den i så fall bör genomföras, eller frågor om hur ett eventuellt pressmeddelande bör utformas. Vi tänker oss att i första Domstolarnas kontakter med medierna hand presstjänsten hos och mediedomarna ska ge domarna detta stöd. En speciell aspekt av domarnas ansvar för mediekontakter gäller de fall då flera domare deltagit i avgörandet. För att säkerställa att informationen som når medierna blir så samstämmig som möjligt och för att undvika missförstånd och missuppfattningar bör det i sådana fall vara en domare som sköter mediekontakterna. Ofta faller det sig nog naturligt att ordföranden i målet tar på sig denna uppgift. Av samma skäl bör rättens ordförande i underrätt ansvara för de massmediala kontakterna. Av den enkätundersökning med allmän- heten som vi låtit SCB genomföra följer att medborgarna har ett väsentligt större förtroende för domarna än för nämndemännen. Även från trovärdighetssynpunkt är det med andra ord att föredra att rättens ordförande tar hand om kontakterna med journalisterna. För övrigt framgår av de rekommenderade förhållningsregler för nämndemän vid domstolsförhandling som Nämndemännens Riksför- bund (NRF) har tagit fram bl.a. att nämndemännen ska hänvisa representanter för medierna till domslut och rättens ordförande. Med den givna utgångspunkten att medieföreträdarna regelmässigt vill ha kontakt med den eller de domare som dömt i ett visst mål är det självklart att domarna måste ges utbildning för att klara dessa kontakter. (i förekommande fall ) bör ha det övergripande ansvaret för att denna utbildning kommer till stånd och anordnas i sådana former att samtliga domare får del av den. Det närmare innehållet i utbildningen bör verket (i före- kommande fall akademin) utarbeta tillsammans med mediegruppen. Vi ser framför oss att det ska vara en praktiskt orienterad utbildning som ges återkommande. Det huvudsakliga inslaget bör med andra ord vara olika former av medieträning och fingerade intervjusituationer. För att kunna möta medierna på ett bra sätt måste även medvetenheten hos domare om mediernas förutsätt- ningar bli större. Utbildningen bör därför också ge domare för- djupade kunskaper i mediernas arbetsmetoder och arbetsvillkor. Detta kräver i sin tur att man engagerar någon eller några jour- nalister med gedigen erfarenhet av nyhetsproduktion i arbetet med att utforma och genomföra utbildningen. Domstolarnas kontakter med medierna Liksom när det gäller de andra kvalitetsområden som tas upp i detta betänkande har domstolscheferna, och avdelningscheferna, nyckelroller även i mediearbetet. En grundbult i strävan att åstad- komma ett mer aktivt förhållningssätt gentemot medierna är så- ledes att det finns engagerade chefer som internt på domstolarna ständigt uppmärksammar vikten av att domstolarna informerar allmänheten om verksamheten. På det sättet kan cheferna bidra till att skapa en stämning på domstolarna av öppenhet och en vilja att förmedla information till medierna. Det finns i detta sammanhang anledning att fästa uppmärk- samheten på ett inte oväsentligt hinder som vi tycker oss se när det gäller domarnas benägenhet att medverka i medierna och som har med attityder inom domarkåren att göra. Det finns nämligen enligt vår uppfattning på alltför många håll en benägenhet att vara överdrivet kritisk till kollegors mediala framträdanden och en ten- dens att betrakta kollegor som ofta figurerar i medierna som posörer. Vi är övertygade om att en attitydförändring i dessa av- seenden i sig skulle innebära att betydligt fler domare skulle ställa upp på massmediala kontakter och känna sig mer bekväma i dessa situationer än vad som är fallet . Det är trots allt inte för kollegornas skull, utan för att ge allmänheten tillgång till någor- lunda enkel och därmed begriplig information om vad som försiggår i domstolarna som dessa kontakter äger rum. I arbetet med att förändra attityder har cheferna en särskilt viktig funktion att fylla. En annan viktig fråga är att domare som har informations- ansvaret för ett visst uppmärksammat mål måste vara tillgängliga för medier. Domstolscheferna, liksom avdelningscheferna, har här ett specifikt ansvar. De måste nämligen planera verksamheten på ett sådant sätt att enskilda domare har möjlighet att t.ex. ställa upp på intervjuer eller på andra sätt vara tillgängliga för medierna i samband med att en dom ges i ett uppmärksammat mål. Det är alltså olämpligt att vederbörande domare är oanträffbar som en uppmärksammad dom ges genom att exempelvis sitta i förhandling. Domstolarnas kontakter med medierna För att mer allmänt underlätta kontakterna med medierna bör de domstolar som har behov av det ha en mediedomare. Till medie- domarens uppgifter bör höra att mer allmänt fungera som kontakt- person på domstolen i förhållande till medierna i domstolens verk- samhetsområde. Häri ingår bl.a. att förmedla kontakter, att ordna lokala nätverksträffar med medier, att följa upp den lokala medie- rapporteringen och eventuellt reagera på ett lämpligt sätt om det skulle behövas, t.ex. genom insändare eller debattartiklar. Medie- domarna ska också kunna ställa upp på lokala diskussioner och inter- vjuer i radio och TV. Mediedomarna ska dessutom kunna erbjuda professionellt stöd till andra domare i samband med mediekontakter. En mediedomare bör vidare kunna ställa upp för domare på domstolen som dömt i ett mål men som av någon anledning inte kan ansvara för kontakterna med medierna. Domare som medverkat i avgörandet måste i denna situation vara beredda att lämna medie- domaren kompletterande information, som inte framgår av det skriftliga avgörandet, i den mån mediedomaren anser sig behöva sådan information för att kunna ta det massmediala ansvaret. Medie- domarna bör däremot inte ha den funktion som de holländska medie- domarna synes ha, nämligen att förhandsgranska domar från medial synpunkt. En sådan ordning förefaller för övrigt svår att genomföra med tanke på gällande sekretessreglering. Vi tänker oss att mediedomarna härutöver ska kunna svara på frågor av mer allmän karaktär från medierna, dvs. inte målspecifik information. I denna del ska mediedomarna vara tillgängliga inte bara för lokala medier. Tanken är alltså att frågor av detta slag ska kunna slussas från i första hand presstjänsten hos till vilken mediedomare som helst. Vi ser dessutom framför oss att mediedomarna ska kunna hjälpa nyhetsredaktionen hos verket med att påpeka eller korrigera felaktigheter i vad som skrivs om domstols- verksamhet på Internet (se vidare avsnitt 7.3.5 Information och inter- aktiv kommunikation). Med tanke på uppdragets art ser vi det som naturligt att ett grundläggande behörighetskrav för mediedomarna ska vara att de är ordinarie domare. Självfallet bör de också ha kommunikativ för- måga och lätt för att förklara även mer komplicerade juridiska frågor. Mediedomarna bör enligt vår mening utses av chefen på res- pektive domstol.