sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Utredningen bedömer att kraven på en utvecklad tillsyns- funktion inom bidragsverksamheten kommer att vidgas. Det är en konsekvens av att nya stödformer införs där ges en till- synsroll över stödgivningen. Det nya statliga stödet till utveck- lingen av hållbara städer är ett sådant exempel på en ny typ av större projektstöd som även riktas till företag. kommer att ha ansvaret för tillsynen över att villkoren för givna stöd följs av stödmottagarna. bör bygga ut sin kapacitet för att bättre kunna följa upp och utvärdera olika effekter av bidrag och stöd samt den administrativa processen för bidragshanteringen. Regeringen bör överväga att i instruktionen eller i annan ordning ge ett tydligt generellt ansvar för uppföljning och utvärdering av bidrag och stöd inom området hållbar samhällsbyggnad. Kapacitetsutbyggnaden bör även gälla konsekvensanalyser inför beslut om nya bidrag och stöd. Uppföljningsarbetet bör få ett ökat kvalitativt inslag. Med stöd av en starkare uppföljnings- och utvärderingskapacitet anser utredningen att kommer att kunna fylla en mer främjande roll och bidra till att effektivisera olika stödinsatser. Den interna styrningen och organisationen för bidragsverksamheten bör övervägas bör se över sin interna organisation för bidragshanteringen. Bidragsenhetens verksamhet är splittrad på flera olika uppgifter utöver bidragshanteringen och delar av bidragsverksamheten bedrivs av andra enheter. bör utforma mål och strategier för hur ledning, resurser, kompetens och organisation lämpligen bör knytas till uppgiften och därvid överväga hur arbetet kan samordnas internt för att bättre utnyttja verkets samlade utvärderingskompetens i syfte att minska sårbarheten och nå tillräcklig stabilitet och beredskap i verksamheten. Enligt direktiven ska utredningen bedöma de långsiktiga budget- effekter som förändringarna kan föranleda samt föreslå finansiering för eventuella förslag. Samhällsekonomiska konsekvenser av förslag ska redovisas. Utredningen bedömer att följande förslag har antingen budgeteffekter eller omfördelningseffekter: Nationellt samordningsorgan i frågor om samhällsplanering Forskning och utveckling inom området hållbart samhälls- byggande Ett samlat myndighetsansvar för området Boendefrågor Utredningen ska även bedöma konsekvenserna enligt 14–15 §§ kommittéförordningen. 9.2Förslag med effekt på budgeten 9.2.1Nationellt samordningsorgan i frågor om samhällsplanering Utredningen föreslår att ska fungera som nationellt sam- ordningsorgan i frågor om samhällsplanering. Utredningen föreslår vidare att regeringen utvecklar en samlad politik för ett hållbart samhällsbyggande som underlag för styrningen av och andra myndigheter. Enligt utredningens bedömning kan omfattningen av uppgiften och därmed resursbehovet för ett nationellt samordnings- organ klargöras närmare först i samband med utvecklingen av politiken för ett hållbart samhällsbyggande. Det är emellertid enligt utredningens bedömning uppenbart att uppgiften kommer att kräva resurstillskott både i form av medel och kompetens. Verksamheten kommer att beröra en mängd sektors- områden för olika frågor som infrastruktur, energi, landsbygds- utveckling, regional utveckling, miljö med flera. Utredningen före- slår att finansieringen av samordningsuppgift sker genom tillskott från de anslag inom olika utgiftsområden som finansierar den verksamhet som bedrivs inom respektive sektorsområde. Medlen bör föras till en särskild anslagspost under förvaltnings- anslag i enlighet med den finansieringsprincip som utredningen föreslår. Enligt utredningens mening bör en sådan överföring av medel inte ha någon avgörande negativ inverkan på verksamheterna inom sektorsområdena. Som ett räkneexempel kan anföras att knappt motsvarar en promille av de samlade årliga anslag som finansierar dessa verksamheter. Utredningen föreslår att regeringen ger ökade möjlig- heter att påverka forskning och utveckling inom området hållbart samhällsbyggande samt att ett Råd för forskning om planering, byggande och boende inrättas vid som stöd för verksam- heten. För att finansiera verksamheten föreslår utredningen att tillförs resurser, inledningsvis ca som efterhand ökas till ca . Forskning om byggande och samhällsplanering finansieras i huvud- sak av Formas, och utredningen föreslår att finansieringen av Bo- verkets forskningsresurser sker genom överföring av medel från UO 20 Allmän miljö- och naturvård, anslag 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. 9.2.3Ett samlat myndighetsansvar för området Boendefrågor Utredningen redovisar tre alternativa förslag att föra det samlade ansvaret för området Boendefrågor till en myndighet. Förslagen är att antingen eller BKN ges det samlade myndig- hetsansvaret eller att och läggs samman till en myndighet. Utredningen anser att valet av alternativ är en fråga för regeringens avgörande och förordar inte något av förslagen. ingår inte i utredningens direktiv att belysa frågorna närmare och utredningen har inte haft möjlighet att närmare konsekvens- beskriva förslagen. Enligt utredningens mening bör åtgärder beträffande ansvarsfördelningen mellan myndigheterna föregås av en djupare konsekvensanalys. 9.3Förslag utan effekt på budgeten En del av utredningens förslag har konsekvenser för ansvarsområden och verksamhet utan att ha direkta effekter på budgeten. Förslagen gäller dels interna verksamhetsstyrningsfrågor samt åtgärder inom ramen för nuvarande uppdrag, bl.a. förtydligat ansvar för tillsyn och vägledning inom verkets ansvars- områden samt ökad prioritering av arbete med tillsyn, vägledning, uppföljning, kunskapsförmedling, kunskapsuppbyggnad och metod- utveckling. Dels gäller förslagen utvidgat ansvar för tillsynsvägledning i byggtillsynen och för kulturhistoriska byggnader. Givet de former för intern och extern verksamhetsstyrning samt finansiering som verksamheten har bedrivits inom är det enligt utredningens mening omöjligt att bilda sig en upp- fattning om huruvida det skulle föreligga någon differens mellan de resurser som behövs för att bedriva en verksamhet utformad enligt utredningens förslag jämfört med de resurser disponerar för sin nuvarande verksamhet. Utredningens bedömning är att förslagen tills vidare bör kunna hanteras genom omprioriteringar inom ramen för nu- varande resurser. bör efter genom- förandet till regeringen redovisa en uppföljning av förändringsarbetet med en konsekvensanalys som bl.a. visar huruvida ytterligare resurser behövs för den utvecklade verksamheten. Utredningens förslag påverkar även andra aktörer än . påverkas av förslagen rörande regeringens styrning. Dessa förslag är i linje med den principiella inriktning för myndighets- styrningen som regeringen anger i budgetpropositionen . Inriktningen följer förslag, och enligt Styrutred- ningens bedömning kommer en minskad tidsåtgång för rutinmässig årlig styrning i t.ex. budgetprocess och genomgång av myndigheternas regleringsbrev frigöra mer tid för strategisk styrning av myndig- heterna. Förändringar i arbetsuppgifter påverkar i sin tur kraven på kompetens inom , vilket kan få konsekvenser för rekrytering. De myndigheter vilkas verksamheter har beröringspunkter med påverkas av utredningens förslag genom att samarbetet med förtydligas och i vissa fall utökas. Motsvarande gäller för berörda organisationer och företag. Enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) ska eventuell påverkan på kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda redovisas i betänkandet. Påverkan för staten redovisas i avsnitt 9.2 ovan. Utredningen bedömer att övriga nämnda aktörer i 14 § inte påverkas kostnadsmässigt negativt av förslagen. Enligt 15 § kommittéförordningen ska utredningen ange konse- kvenser om förslagen i betänkandet har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen. Utredningen bedömer att förslagen rörande vägledning och till- syn kan främja en mer enhetlig tillämpning av regelverken i PBL och BVL i de olika kommunerna och därmed ge företag i olika delar av landet mer likartade förutsättningar. Förslagen rörande ett samlat myndighetsansvar för området Boendefrågor och en ökad prioritering av arbete med integrationen i boendet kan bidra till att förbättra möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen bedömer att förslagen i övrigt inte påverkar något av ovanstående områden. Miljövärn och samhällsnytta i fysisk planering – effekter på hållbar utveckling. ARKUS skrift nr 57, 2008. Uppsikt och tillsyn i samhällsplaneringen - intention och praktik, RiR 2005:12 En effektiv och transparent plan- och byggprocess? Exemplet buller, RiR 2009:5 Statskontoret Modell för myndighetsanalyser, rapport 2008:17 Statskontoret Uppfattningar om statsförvaltningen, rapport 2009:1 (Fi 2004_15) Utmärkt! Samhällsbyggnad – Slutrapport . Rådet för arkitektur, form och design (Ku 2004:02) Ett centrum för arkitektur, form, design och gestaltningen av den gemensamma miljön. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk. 1992/93:172 om anslag till och den regionala administrationen av statens stöd för bostadsfinansiering m.m. 2006/07:1 Budgetpropositionen . 2007/08:1 Budgetpropositionen . 2008/09:1 Budgetpropositionen . 2008/09:35 Framtidens resor och transporter. 2008/09:119 Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden. 2008/09:146 Prövning av vindkraft. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat. 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi. 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik. SOU 1987:48 Ett nytt plan- och bostadsverk. SOU 1992:127 – uppgifter och verksamhet. SOU 1997:90 Ändrad organisation för det statliga plan-, bygg- och bostadsväsendet. SOU 2002:115 Skärpning gubbar! SOU 2003:44 Om allmännyttan säljs – stärkt kooperativ hyresrätt. SOU 2004:14 Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. SOU 2004:100 Tillsyn. Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn. SOU 2005:32 Regeringens stabsmyndigheter. SOU 2005:55 Bättre inomhusmiljö. SOU 2006:112 Ett svenskt havsmiljöinstitut. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:14 Renovering av bostadsmarknad efterlyses! SOU 2007:60 inför klimatförändringarna - hot och möjligheter. SOU 2007:74 Upplåtelse av den egna bostaden. SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2008:22 Ett stabsstöd i tiden. SOU 2008:24 Svensk klimatpolitik. SOU 2008:38 EU, allmännyttan och hyrorna. SOU 2008:48 En utvecklad havsmiljöförvaltning. SOU 2008:68 Bygg – helt enkelt. SOU 2008:118 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. SOU 2009:07 Den svenska administrationen av jordbruksstöd. SOU 2009:08 Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livs- medel och hållbar produktion. SOU 2009:15 Kraftsamling! – museisamverkan ger resultat. SOU 2009:16 Betänkande av . SOU 2009:26 Det växande vattenbrukslandet SOU 2009:31 Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg SOU 2009:42 Vattenverksamhet. SOU 2009:45 Områden av riksintresse och Miljökonsekvens- beskrivningar. Fördjupad prövning av verksamhet Dir. 2008:107 En särskild utredare ska analysera verksamhet och redo- visa ett underlag för regeringens fördjupade prövning. Utredaren ska, på grundval av en genomgång och analys av Bo- verkets verksamhet, resurser och resultat och mot bakgrund av en omvärldsanalys, belysa behovet av att förändra myndighetens verk- samhet när det gäller inriktning, mål och prioriteringar. Utredaren ska belysa möjliga rationaliseringar och effektiviseringar, liksom eventuella behov av förändringar i ansvar och regeringens styrning av verksamheten. Utredaren ska lämna förändrings- och författningsförslag i den mån sådana behövs. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . I förordningen (2007:1065) med instruktion för stadgas att är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boendefrågor. Enligt instruktionen svarar verket också för den centrala admini- strationen av olika förekommande statliga stöd inom sitt verksam- hetsområde. ska inom sitt verksamhetsområde särskilt meddela föreskrifter, ha uppsikt och tillsyn samt handlägga förvaltnings- ärenden i enlighet med lag eller förordning. ska följa, beskriva och analysera utvecklingen i fråga om planering, byggande och boende samt följa upp och utvärdera effekterna av tillämpningen av lagar och förordningar och användningen av andra styrmedel. Myndigheten ska informera om gällande och nya regler m.m. samt föreslå åtgärder och ändringar för att syftet med regler och andra styrmedel ska uppnås. ska verka för samordning av de statliga myndigheternas arbete med underlag för tillämpningen av 3 och 4 kap. och 6 kap. 19–21 §§ och (1987:10) samt till- handahålla underlag för tillämpningen av 5 kap. . ska biträda regeringen med yttranden och utredningar m.m. samt bidra med underlag och expertkunskap för det arbete som regeringen bedriver nationellt och internationellt. ska även medverka i internationellt samarbete som syftar till att harmonisera regler för fysisk planering, hushållning med mark- och vattenområden samt egenskapskrav på byggnader och byggprodukter. ska verka för en omställning till ett ekologiskt uthålligt energisystem och särskilt främja utbyggnaden av vindkraft i enlig- het med det planeringsmål som har beslutat. ska inom sitt ansvarsområde främja en hållbar utveckling. har ett samlat sektorsansvar för miljöfrågor och handikappfrågor med anknytning till verkets verksamhetsområde. Inom ramen för detta ska vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga parter. ska samordna utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information om hur miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö uppfylls. har även det övergripande ansvaret för frågor som avser fysisk planering, byggande och hushållning med mark och vatten inom samtliga miljökvalitetsmål. Inom finns en samlingslokaldelegation som avgör ärenden om statligt stöd till allmänna samlingslokaler, till vissa icke-statliga kulturlokaler och till folkparksteatrar. verksamhet fördelar sig inom fem politikområden. Inom politikområde Bostadspolitik, som är huvud- område, fördelas verksamheten enligt regleringsbrev inom områdena Bostadsförsörjning, Samhällsplanering och bebyggelse- utveckling och Kvalitet i byggande och förvaltning. har även verksamhet inom politikområdena Miljöpolitik, Energipolitik, Kulturpolitik och Folkrörelsepolitik. regleringsbrev har bostadsförsörjning bytts ut mot två nya verksamhetsområden, Bostadskonsumtion och Utbud av bostäder. förvaltningsanslag uppgick till . Förvaltningsanslaget utgör av in- täkter1. administrerar ekonomiska bidrag och stöd rela- terade till planering, boende och byggande som uppgick till . Av förvaltningsanslaget uppgick anslaget inom politikområde Bostadspolitik 2007 till vilket motsvarar av hela anslaget. Samhällsplaneringen står inför nya och stora utmaningar. Frågor om miljö- och klimatförändringar gör att den fysiska samhälls- planeringens roll blir allt viktigare. Användningen av naturresurser samt energieffektivisering och därmed närliggande frågor är viktiga samhällsfrågor. Markanvändning för förnybar energi blir allt vik- tigare och högre prioriterad med höjda ambitionsnivåer inom såväl klimat- som energipolitiken. Metoder och kunskaper om hur regelsystemen ska tillämpas och komma till användning i olika situationer behöver utvecklas. Detta för att bättre ska kunna bidra till att de nationella målen inom olika sakområden nås och att reglerna i om hushållning med mark- och vattenområden, inklusive riksintresse- områden, kan tillämpas såsom avsett. Vidare behöver former för ett förbättrat och mer samordnat planeringsunderlag samt riktlinjer för och samordning av länsstyrelsernas arbete med underlag utvecklas. En ökad internationell påverkan och samarbetet inom EU ställer allt större krav på att aktivt deltar i och påverkar de förändringsprocesser som pågår. Genomförandet av EG-lagstiftning och medverkan till en öppen och enkel tillämpning av lagstiftningen i praktiken kommer att vara viktiga framtida uppgifter. En annan omvärldsförändring som bedöms få konsekvenser för verksamhet är samhällets ökande IT-mognad. En fortsatt utveckling av e-förvaltningen blir en viktig fråga för . 1 Resterande utgörs av intäkter av dels avgifter och ersättningar för bl.a. publikationsmaterial, dels prenumerationer och konferenser, dels bidrag från andra statliga myndigheter samt finansiella intäkter. är också en möjlighet att utveckla användbarhet och tillgänglighet till områden för nya grupper som p.g.a. funktions- nedsättning, etnicitet eller andra skäl har särskilda förutsättningar för inhämtande av information. För bostadsfrågorna gäller att konsumenten alltmer ställs i cen- trum. Bostadspolitiken har förändrats i fråga om omfattning och innehåll. Olika stöd till byggandet och boendet har minskat eller avvecklats helt som nya instrument såsom hyresgarantier och s.k. förvärvsgarantier tillskapats i syfte att hjälpa individer att etablera sig på bostadsmarknaden. Regeringen konstaterar i propositionen Ett starkare skydd mot diskriminering (prop. 2007/08:95) att bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder skyndsamt ska utredas vidare såsom varande en form av diskriminering. Som sektorsmyndighet för handikappfrågor enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken och utifrån sitt uppdrag att meddela föreskrifter och ha uppsikt och tillsyn utifrån lagar och förordningar skulle förändrade krav gällande till- gänglighet för personer med funktionsnedsättning i den fysiska och byggda miljön kunna komma att ställa förändrade krav på Bo- verkets verksamhet. Den förväntade demografiska utvecklingen i med kraftigt ökat antal äldre personer ställer nya krav på tillgänglighet för alla grupper. Detta ställer stora krav på en snabbt förbättrad utveckling av tillgängligheten till den byggda miljön, fysiska planeringen samt byggande och förvaltning av bebyggelse och inte minst av frågor som rör boende. Målstyrning av de statliga myndigheterna har ersatt den tidigare mer detaljerade styrningen. har samhällets långsiktiga mål inom olika sektorer preciserats, bl.a. i form av nationella miljö- kvalitetsmål och folkhälsomål. Förverkligandet av dessa mål ställer nya krav på samhällsplaneringen som just samhälls- planeringen förutsätts utgöra ett aktivt redskap för att uppnå målen. De instrument som finns tillgängliga är inte alltid utformade på ett sätt som kan möta ställda krav och förväntningar. Ansvarsfördelningen mellan statliga och regionala organ och den regionala indelningen påverkar roll och verksamhet. Den kommunala översiktsplaneringens roll har förändrats och är stadd i fortsatt förändring. Översiktsplanen utvecklas alltmer mot en lång- siktig strategisk plan för kommunens utveckling. bakgrund ökar behovet av kompetens- och kunskapsförsörjning inom samhällsplaneringsområdet ytterligare. Frågor om bristande tillsyn och kontroll inom plan- och bygg- nadsväsendet har aktualiserats, bl.a. när det gäller statens ansvar inom plan- och bygglagstiftningen samt i berörda delar av miljö- lagstiftningen m.m. Det generella regelförenklingsarbete som pågår berör också plan- och byggnadsväsendet. Arbetet syftar bl.a. till att effektivisera processerna för planering och byggande samt för beslut och över- prövning. Det är angeläget att arbetet med regelförenkling bedrivs och får effekter som kvaliteten i planeringen och byggandet och den medborgerliga insynen och rättssäkerheten för den enskilde inte försämras. Behovet av samarbete och samordning av samhällsbyggandet i vid mening har förändrats och ökat till följd av ändrade förut- sättningar och andra omvärldsförändringar. Det ger i sin tur nya och förändrade förutsättningar för verksamhet och arbetssätt. Behov av fördjupad prövning arbete med att stödja genomförandet av politiken för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och boendefrågor innebär bland många andra uppgifter att ansvara för uppsikten över plan- och bygglagstiftningens tillämpning och att inom ansvarsområdet utfärda föreskrifter och allmänna råd och annan vägledning. Arbetet har betydelse för kommuner, myndig- heter, näringsliv och enskilda. Kraven på insatser har ökat genom uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbreven. medlemskap i innebär att nya och förändrade krav ställs på den statliga förvaltningen. Arbetet inom EU och inter- nationellt i övrigt har ökat i omfattning. Därmed har kraven på myndighetens förmåga att bidra till effektiviseringar och att full- göra sina uppdrag ökat. Det gränsöverskridande administrativa samarbetet har blivit ett viktigt inslag. har i sin granskning Uppsikt och tillsyn i samhällsplaneringen – intention och praktik (RiR 2005:12) bl.a. riktat kritik mot att inte fullgör sina uppgifter när det gäller uppsikt över plan- och byggnadsväsendet. åtgärder genom rapporten statligt ansvar i . ansvar för och roll som pådrivande i olika utvecklings- frågor påkallade av omvärldsförändringar är oklart. Länsstyrelser, kommuner och andra myndigheter hävdar att inte fullgör sitt ansvar när det gäller att hantera olika nationella mål och intres- sen inom sina verksamhetsområden. Bostadsfrågornas inriktning har förändrats . Målet för bostadsfrågorna ska utgå från den enskilda boende- konsumenten. Stöden till bostadsproducenter avvecklas medan ins- trument som riktar sig mot individerna utvecklas. Den nya inrikt- ningen för bostadsfrågorna innebär att främja bättre konkurrens och förutsättningar för bostadsproduktion och för aktörerna att möta konsumenternas behov. verksamhet bör därför ses över tillsammans med närliggande verksamhet i detta sammanhang. Den statliga förvaltningen har blivit svåröverskådlig både för en- skilda medborgare och företag och för dem som är verksamma inom stat, kommun och landsting. Detta försvårar också den samverkan mellan myndigheter som behövs. Behovet av samverkan med andra myndigheter och med olika aktörer har ökat för . Rege- ringen anser att en tydlig och överskådlig organisation som för- enklar kontakterna för medborgare och företag och underlättar samverkan med statliga myndigheter och kommuner behövs. Mål- sättningen bör vara att skapa förutsättningar för att främja utveck- lingen av en i ett samhällsekonomiskt perspektiv effektiv och rationell myndighet. Organisationen ska präglas av kvalitet, effektivitet och kompetens. Ansvarsrollerna ska vara klara i en logisk, enkel och tydligt uppbyggd organisation. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att en fördjupad prövning av verksamhet behöver genomföras för att ge underlag för en effektivare styrning av myndigheten. Utredaren ska analysera verksamhet, resurser och resultat och redovisa ett underlag för regeringens fördjupade prövning. Underlaget ska bl.a. innehålla en genomgång och analys av verksamhet jämförd med de uppgifter verket har enligt instruktion, författning, regle- ringsbrev och andra regeringsbeslut samt genom EU-arbete och internationellt arbete, en analys av resurser avseende såväl ekonomi som kompetens och andra förutsättningar för verket att fullgöra sina uppgifter, en analys och bedömning av om verkets hittillsvarande verk- samhet och arbetssätt varit och är effektivt i förhållande till verkets ansvar och uppgifter samt statens styrning av verk- samheten,