sou · GXB337 · 2009-04-21 00:00:00 — Vid val anses den vald som har fått de flesta rösterna. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning, om inte föreningsstämman före valet beslutar annat. Första stycket gäller inte om annat har bestämts i stadgarna. Paragrafen innehåller bestämmelser om majoritetskrav vid val. Bestämmelserna överensstämmer nära med nuvarande lydelse av 7 kap. 13 § föreningslagen men har utformats efter mönster av 7 kap. 40 § aktiebolagslagen (jfr prop. 1986/87:7 s 136 f). Av första stycket framgår att vid val gäller att den som fått de flesta rösterna anses vald, s.k. relativ majoritet. Vid lika röstetal är huvudregeln att valet avgör genom lottning. Föreningsstämman kan dock före valet besluta om annat, exempelvis att det vid lika röstetal i stället ska genomföras en ny omröstning. Av andra stycket följer att i stadgarna kan tas in bestämmelser om annan röstmajoritet, lägre eller högre. Majoritetskrav vid ändring av stadgarna 7 kap. 34 § Ett beslut om ändring av stadgarna är giltigt om det har biträtts av minst två tredjedelar av de röstande, om inte annat följer av 35 §. Av 32 § framgår att i stadgarna får föreskrivas villkor som går längre. I paragrafen anges vilket majoritetskrav som i allmänhet gäller för beslut om ändring av föreningens stadgar, nämligen minst två tredjedelars majoritet bland de röstande. Med de röstande avses de som har deltagit vid stämman och därvid har avgett en röst som inte endast är en blankröst.5 En medlem ska anses ha biträtt beslutet, om han eller hon vid stämman har röstat för beslutet. Att medlemmen i efterhand förklarar sig biträda beslutet är däremot inte tillräckligt för att han eller hon ska anses ha biträtt beslutet i paragrafens mening. I förslaget uppställs – till skillnad från vad som är fallet i gäl- lande rätt – inte något krav på att frågan om stadgeändring ska behandlas vid två stämmor, om medlemmarna inte är ense. I 35 § finns bestämmelser om att det i vissa, i den paragrafen särskilt angivna fall, i stället krävs enhällighet bland de röstande, se 5 Med blankröst får jämställas avstående från röstning vid öppen omröstning. vidare kommentaren till den paragrafen. Förevarande paragraf är däremot tillämplig vid de slag av stadgeändringar som har krävt tre fjärdedels majoritet, nämligen beslut som innebär att en medlems förpliktelse att erlägga insatser eller avgifter till före- ningen ökas och beslut som innebär att hans eller hennes rätt till årsvinst inskränks. I stadgarna kan tas in ytterligare villkor för att ett beslut om ändring av stadgarna som omfattas av paragrafen ska vara giltigt (jfr 32 § andra stycket). Det kan t.ex. uppställas strängare majoritets- krav, krav på enhällighet (bland de röstande eller bland medlem- marna), krav på att ändringen beslutas på två eller flera stämmor eller krav på medgivande från någon utomstående. Såsom framgår av 32 § andra stycket är det däremot inte möjligt att i stadgarna lindra de krav som uppställs i denna paragraf eller i 35 §. Frågor om majoritetskrav vid stadgeändringar har behandlats i avsnitten 7.4.6–7.4.8. 7 kap. 35 § I följande fall är ett beslut om ändring av stadgarna giltigt endast om det har biträtts av samtliga röstande på föreningsstämman, nämligen om beslutet innebär att 1.en medlems rätt till föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning inskränks, 2.en medlems rätt att få ut insats enligt 4 kap. 1 eller 3 § inskränks och denna ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen när frågan avgjordes, eller 3.en medlems rätt att gå ur föreningen försvåras och denna ändring ska gälla även för dem som var medlemmar i föreningen när frågan avgjordes. Av 32 § framgår att i stadgarna får föreskrivas villkor som går längre. I paragrafen uppställs ett krav på enhällighet bland de röstande vid tre olika slag av stadgeändringar. Bestämmelserna överensstämmer i sak med 7 kap. 15 § andra stycket i föreningslagens gällande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 173 f. och prop. 1986/87:7 s.139 f.) med den skillnaden att de inte kräver att frågan om stadgeändring behandlas på mer än en föreningsstämma. Inget hindrar dock före- ningen från att i stadgarna ta in bestämmelser om längre gående villkor, såsom krav på beslut vid två stämmor eller krav på att beslutet biträds av samtliga medlemmar. Såsom framgår av 32 § andra stycket är det däremot inte möjligt att i stadgarna lindra det krav som uppställs i förevarande paragraf. 7 kap. 36 § En medlem får inte själv eller genom ombud rösta i fråga om 1.talan mot honom eller henne, 2.hans eller hennes befrielse från skadeståndsansvar eller annan förplik- telse gentemot föreningen, eller 3.talan eller befrielse som avses i 1 eller 2 och som gäller någon annan, om medlemmen i frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot före- ningens. Bestämmelserna i första stycket om medlem gäller även ombud för medlem. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 3 § i föreningslagens nuva- rande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 119 f.). Generell inskränkning i föreningsstämmans beslutanderätt 7 kap. 37 § Föreningsstämman får inte fatta beslut som är ägnade att bereda otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 16 § i föreningslagens nuva- rande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 114 och s. 140). En allmän princip inom associationsrätten är att associationens organ måste hålla sig inom ramen för föreningens verksamhet och ändamålet enligt associationens författning (t.ex. stadgar eller bolags- ordning). En bestämmelse med den innebörden fanns med föreningslag. Den överfördes dock inte till den nuvarande lagen, eftersom den ansågs obehövlig; någon ändring i sak var dock inte avsedd. Inte heller föreliggande förslag innehåller någon sådan bestämmelse men principen får likväl anses gälla. Ett av stämman fattat beslut kan därför vara ogiltigt och komma att upphävas av domstol om det går utöver syftet och ändamålet med föreningens verksamhet. 7 kap. 38 § Ordföranden ska se till att det förs protokoll vid föreningsstämman. I protokollet ska det antecknas dag och plats för föreningsstämman samt vilka beslut som föreningsstämman har fattat. Om ett beslut har fattats genom omröstning, ska i protokollet antecknas vad som har yrkats och utfallet av Har en röstlängd upprättats, ska denna tas in i eller läggas som en bilaga till protokollet. Protokollet ska undertecknas av protokollföraren. Det ska justeras av ordföranden och minst en justeringsman som utses av föreningsstämman. Paragrafen innehåller, tillsammans med 39 §, bestämmelser om protokoll vid föreningsstämma. Motsvarande bestämmelser finns i 7 kap. 10 kap. tredje och fjärde styckena i föreningslagens nuva- rande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 163 och prop. 1986/87:7 s. 131). Bestämmelserna har i allt väsentligt utformats efter mönster av 7 kap. 48 och 49 §§ aktiebolagslagen. Såsom framgår av andra stycket ska protokollet ange vilka beslut som föreningsstämman har fattat. Protokollet behöver alltså inte återge den diskussion som har förekommit vid föreningsstämman. Har omröstning skett, ska protokollet innehålla uppgift om vad som har yrkats och om hur omröstningen har utfallit. Det finns inget hinder mot att upprätta och bevara protokollet i elektronisk form. I så fall måste dock protokollet undertecknas med avancerad elektronisk signatur (se 1 kap. 7 §). 7 kap. 39 § Senast efter stämman ska det justerade protokollet hållas tillgäng- ligt hos föreningen för medlemmarna och innehavarna av förlagsandelar. Protokollen ska förvaras på ett betryggande sätt. Se kommentaren till föregående paragraf. 7 kap. 40 § Om fullmäktige har utsetts, beslutar de i medlemmarnas ställe i den utsträck- ning som har bestämts i stadgarna. I föreningslagens nuvarande lydelse finns bestämmelserna om full- mäktige i 7 kap. 12 § (jfr prop. 1951:34 s. 168 f. och s. 268 samt prop. 1986/87:7 s 134 f.). Motsvarande bestämmelser är i förslaget uppdelade på sju paragrafer. Förevarande paragraf innehåller en allmän bestämmelse om fullmäktiges behörighet. Ytterligare bestäm- melser om fullmäktige finns i 41–45 §§. Bestämmelser om medlemmarnas rättigheter när fullmäktige har utsetts finns i 46 §. Fullmäktige kan genom stadgebestämmelser ges behörighet att besluta i medlemmarnas ställe i alla typer av angelägenheter som kan komma under föreningsstämmans prövning. I stadgarna kan anges att fullmäktige ska utöva medlemmarnas beslutanderätt ant- ingen i alla angelägenheter eller i vissa särskilt angivna angelägen- heter. Om medlemmarna behåller beslutanderätt i vissa frågor, t.ex. frågor om stadgeändringar, kommer föreningsstämman ibland att bestå av fullmäktige och ibland av föreningens medlemmar. 7 kap. 41 § Vad som sägs i denna lag om föreningsstämma gäller, om inte annat anges, även en föreningsstämma där medlemmarnas beslutanderätt utövas av full- mäktige (fullmäktigemöte). Vid ett fullmäktigemöte ska ett beslut enligt 7 § om rätt för den som inte är medlem att närvara eller på annat sätt följa förhandlingarna fattas med tillämpning av 32 § första stycket. När fullmäktige sammanträder, utgör de föreningsstämman. I lagen används av lagtekniska skäl begreppet fullmäktigemöte som sär- skild beteckning för en sådan föreningsstämma. I första stycket klargörs att lagens bestämmelser om förenings- stämma gäller även ifråga om fullmäktigemöten. I andra stycket finns dock en särbestämmelse. Ett beslut om att öppna stämman för utomstående – som vid en vanlig föreningsstämma kräver samt- liga röstandes samtycke – är giltigt om det biträds av fullmäktige med mer än hälften av rösterna. Skälen för det har berörts i avsnitt 5.4.5. 7 kap. 42 § Av 2 kap. 2 § första stycket 7 framgår att stadgarna ska innehålla bestämmel- ser om hur fullmäktige ska utses och tiden för deras uppdrag. Tiden för upp- draget får inte vara längre än . I paragrafen har tagits in en erinran om vad som sägs i 2 kap. 2 § första stycket 7, att det i stadgarna ska anges hur fullmäktige ska utses och tiden för deras uppdrag. Liksom får en fullmäk- tiges mandattid inte vara längre än . Inget hindrar att en full- mäktige vid mandattidens slut väljs om för en ny period. Vem som får utses till fullmäktige 7 kap. 43 § Om inte annat har bestämts i stadgarna, får till fullmäktige utses endast 1.den som är medlem i föreningen, 2.den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem, eller 3.om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna. Paragrafen innehåller en viss begränsning av vilka som kan utses till fullmäktige. Utgångspunkten är att endast den som är medlem i föreningen kan utses till ledamot. Även den som är legal ställföre- trädare för en medlem kan utses till fullmäktige. Om medlemmen är en juridisk person, kan även den som är ledamot i styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna utses till fullmäktige. Det innebär att kretsen av personer som kan utses till fullmäktige är densamma som kretsen av de personer kan väljas till styrelse- ledamöter i föreningen (jfr 6 kap. 4 §). – Bestämmelsen om vilka som kan sitta med i fullmäktige har varit tvingande. Enligt förslaget kan det emellertid i stadgarna tas in bestämmelser om att även andra personkategorier kan sitta med i fullmäktige. 7 kap. 44 § För fullmäktige får utses suppleanter. Bestämmelserna i 42 och 43 §§ om fullmäktige gäller i tillämpliga delar även suppleant. Av paragrafen framgår att det får utses suppleanter för fullmäktige. Bestämmelserna om mandattid och om vilka som får utses till full- mäktige gäller även för suppleanter för fullmäktige. Övriga bestämmelser om fullmäktige 7 kap. 45 § Vad som sägs i 1–39 §§ om föreningsmedlemmar gäller även fullmäktige. En fullmäktige får dock inte delta i ett fullmäktigemöte genom ombud. hon får inte heller anlita biträde vid ett sådant möte, om inte annat har bestämts i stadgarna eller beslutas vid mötet. Om fullmäktige har utsetts, gäller bestämmelserna i 1–39 §§ om medlemmarnas deltagande i föreningsstämman även fullmäktige. Vissa undantag finns dock. Fullmäktige , som ju är representanter för medlemmarna, kan inte i sin tur ställa ombud för sig vid full- mäktigemötet. Vidare är förutsatt att de som väljs som in i full- mäktige redan har den kompetens som krävs för att kunna delta i fullmäktiges arbete. Ledamöter i fullmäktige har därför ansetts ha mindre behov av att anlita biträde än medlemmar kan antas ha när de deltar i en föreningsstämma. Förslaget innehåller därför en bestäm- melse om att ledamöter i fullmäktige inte har rätt att anlita biträde annat än om stadgarna medger detta eller fullmäktige i det enskilda fallet – med mer än hälften av angivna röster – har beslutat att ett biträde får anlitas. Medlemmarnas rättigheter om fullmäktige har utsetts 7 kap. 46 § Om inte annat har bestämts i stadgarna, har medlemmar som inte är full- mäktige inte rätt att delta vid ett fullmäktigemöte och ska inte heller kallas till ett sådant möte. Medlemmarna har rätt att 1.få ärenden behandlade på fullmäktigemöte enligt 14 §, 2.ta del av handlingar inför ett fullmäktigemöte enligt 22 och 23 §§, och 3.ta del av protokoll från fullmäktigemöten enligt 39 § första stycket. Om det vid ett fullmäktigemöte har fattats beslut i frågor som avses i 52 § eller i 12 kap. 20 §, ska medlemmarna underrättas om beslutet på det sätt som har bestämts i stadgarna. Paragrafen motsvarar 7 kap 12 § fjärde och femte styckena i före- ningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 135). Av första stycket framgår att medlemmarna inte har rätt att delta vid föreningsstämma när den sker i form av ett fullmäktigemöte. Bestämmelsen utgör en avvikelse från medlemmarnas rätt enligt 2 § första stycket att delta vid föreningsstämman. Bestämmelserna i andra stycket innebär att medlemmarna behål- ler vissa rättigheter även om fullmäktige har utsetts. Hänvisningen till 14 § innebär sålunda att medlemmarna har rätt att initiera ären- den för behandling vid ett fullmäktigemöte. Om medlemmarnas beslutanderätt enligt 8 § utövas av fullmäktige, har medlemmarna också rätt enligt 22 § att ta del av och beställa årsredovisning och revisionsberättelse inför fullmäktiges möte. Ska det vid fullmäktige- mötet fattas beslut i en fråga om ändring av stadgarna, har medlemmarna också rätt att få del av förslaget till ändring enligt bestämmelserna i 23 §. Slutligen innebär hänvisningen till 39 § för- sta stycket att medlemmarna har rätt att ta del av protokollen från fullmäktigemötena. Bestämmelserna i andra stycket ska ses mot bakgrund av att en medlem har samma rätt att föra talan mot beslut som fattas vid ett fullmäktigemöte som mot beslut som har fattats vid en vanlig föreningsstämma. En medlem har enligt 52 § respektive 12 kap. 20 § under vissa förutsättningar rätt att säga upp sig till utträde ur föreningen efter ett beslut om stadgeändring eller ett beslut om fusion. Denna rätt kvarstår även i de fall beslutet har fattats vid ett fullmäktigemöte. Uppsägningstiden börjar dock löpa först när medlemmarna har underrättats om beslutet (se 52 § första stycket 2). Enligt tredje stycket ska medlemmarna därför underrättas om besluten på det sätt som har bestämts i stadgarna. 7 kap. 47 § Om ett beslut av föreningsstämman inte har kommit till i behörig ordning eller på annat sätt strider mot denna lag eller stadgarna, får en förenings- medlem, en innehavare av förlagsandelar, styrelsen, en styrelseledamot eller den verkställande direktören föra talan mot föreningen vid allmän domstol om att beslutet ska upphävas eller ändras. Paragrafen motsvarar 7 kap. 17 § första stycket i nuvarande lydelse av föreningslagen (jfr prop. 1951:34 s. 178 och prop. 1986/87:7 s. 140 f.). Bestämmelserna om klandertalan har utformats efter mot- svarande bestämmelser i 7 kap. 50–52 §§ aktiebolagslagen, vilket innebär att de har delats upp i flera paragrafer. Sålunda behandlas de allmänna förutsättningarna för klandertalan i förevarande para- graf, medan bestämmelser om tidsfrist för klandertalan m.m. finns i 48 §. I 49 § regleras bland annat frågan om domstolsavgörandets betydelse för de medlemmar som inte har fört klandertalan. 7 kap. 48 § Talan enligt 47 § ska väckas för beslutet. Om talan inte väcks , är rätten att föra talan förlorad. Talan får väckas senare än vad som sägs i första stycket, när 1.beslutet är sådant att det inte kan fattas ens med alla medlemmarnas samtycke, 2.samtycke till beslutet krävs av alla eller vissa medlemmar och något sådant samtycke inte har getts, eller 3.kallelse till föreningsstämman inte har skett eller de bestämmelser om kallelse som gäller för föreningen i väsentliga delar inte har följts. I fråga om ett beslut att godkänna en fusionsplan som avser en gräns- överskridande fusion gäller, utöver vad som sägs i första stycket, att talan inte får väckas efter det att eller allmän domstol genom ett beslut som har vunnit laga kraft har lämnat tillstånd till verkställande av fusions- planen enligt 12 kap. 15 eller 16 §. Bestämmelserna i andra stycket ska inte tillämpas i fråga om en sådan fusion. Paragrafen överensstämmer med 7 kap. 17 § andra, tredje och femte styckena i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 142 f. och prop. 2007/2008:15 s 125 f.). 7 kap. 49 § Om föreningsstämmans beslut upphävs eller ändras genom dom, gäller domen även för de medlemmar och innehavare av förlagsandelar som inte har fört talan. Domstolen får ändra föreningsstämmans beslut endast om det kan fast- ställas vilket innehåll beslutet rätteligen borde ha haft. Paragrafen motsvarar delvis 7 kap. 17 § fjärde stycket i förenings- lagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1986/87:7 s. 144). I föreningslagens nuvarande lydelse finns det också bestämmel- ser om underrättelseskyldighet. Enligt dessa bestämmelser ska, om ett beslut som ska anmälas för registrering har klandrats, rätten under- rätta registreringsmyndigheten () i fall beslutet upphävs, ändras eller inhiberas. Motsvarande bestämmelser finns för aktiebolagens del i 1 kap. 8 § aktiebolagsförordningen (2005:559). Enligt den sistnämnda paragrafen ska domstolen under- rätta även när talan har väckts. Utredningens förslag innebär att motsvarande bestämmelser i fråga om ekonomiska föreningar tas in i förordningen (1987:978) om ekonomiska före- ningar. Styrelsens talan mot föreningen 7 kap. 50 § Om styrelsen vill väcka talan mot föreningen, ska styrelsen sammankalla en föreningsstämma för val av ställföreträdare som ska föra föreningens talan i tvisten. Stämningen ska delges den valde ställföreträdaren. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 18 § första stycket i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 137 och prop. 1986/87:7 s. 144). 7 kap. 51 § En föreskrift i stadgarna att en tvist mellan föreningen och styrelsen, en sty- relseledamot, den verkställande direktören, en likvidator, en medlem, en innehavare av förlagsandel eller en röstberättigad som inte är medlem ska avgöras av en eller flera skiljemän har samma verkan som ett skiljeavtal. Om styrelsen begär skiljemannaförfarande mot föreningen, ska 50 § tillämpas. Är det fråga om en klandertalan av styrelsen mot förenings- stämmans beslut är rätten till talan inte förlorad enligt 48 §, om styrelsen inom den klandertid som anges där har kallat till föreningsstämma enligt 50 §. Paragrafen överensstämmer i sak med 7 kap. 18 § andra stycket i föreningslagens nuvarande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 193 och 1986/87:7 s. 145). Verkan av beslut om stadgeändring mot medlem som inte har samtyckt till ändringen 7 kap. 52 § Ett beslut om ändring av stadgarna får inte tillämpas mot en medlem som inte har samtyckt till ändringen, om a)att medlemmens rätt till föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning inskränks, b)att medlemmens rätt att få ut insats enligt 4 kap. 1 eller 3 § inskränks, c)att medlemmens rätt att gå ur föreningen försvåras, d)att medlemmens förpliktelser att betala insatser eller avgifter till före- ningen ökas, eller e)att medlemmens rätt till årsvinst inskränks, och 2.medlemmen säger upp sig till utträde inom en månad från det att beslu- tet fattades, eller om beslutet fattades av fullmäktige, från det att medlemmen underrättades om beslutet. I ett sådant fall får medlemmen, oavsett vad som är bestämt i stadgarna, gå ur föreningen vid det räkenskapsårsskifte som infaller näst efter uppsägningen. Vid utträdet har medlemmen de rättigheter som avgående medlemmar har enligt 4 kap. 1 § första och andra styckena. Paragrafen, som i sak motsvarar 7 kap. 15 § tredje stycket i före- ningslagens gällande lydelse, reglerar en medlems utträdes- rätt efter vissa slag av stadgeändringar (jfr prop. 1951:34 s. 176 f. och prop. 1986/87:7 s. 140). Frågan har behandlats i avsnitt 7.4.9. Regeringens tillstånd till ändring av stadgarna 7 kap. 53 § Om det i stadgarna på grund av lag eller annan författning eller efter reger- ingens medgivande har tagits in en bestämmelse enligt vilken en annan bestämmelse i stadgarna inte får ändras utan att regeringen har lämnat till- stånd till det, får inte heller den förstnämnda bestämmelsen ändras utan regeringens tillstånd. Paragrafen innehåller de bestämmelser som har funnits i 7 kap. 14 § tredje stycket föreningslagen (jfr prop. 1951:34 s 173 f. och prop. 1986/87:7 s. 138). Anmälan och verkställighet av beslut om stadgeändring 7 kap. 54 § Ett beslut om ändring av stadgarna ska genast anmälas för registrering i före- ningsregistret och får inte verkställas förrän det har registrerats. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om registrering av beslut om stadgeändring, överensstämmer med 7 kap. 14 § fjärde stycket i föreningslagens gällande lydelse (jfr prop. 1951:34 s. 176). Verkställighet av beslut om stadgeändring som innebär lindrad insatsskyldighet 7 kap. 55 § Ett beslut som innebär att medlemsinsatsernas belopp sätts ned eller att med- lemmarnas insatsskyldighet enligt stadgarna lindras på något annat sätt får inte verkställas förrän har förflutit efter registreringen. Paragrafen motsvarar i sak 7 kap. 14 § femte stycket i förenings- lagens gällande lydelse. Förarbetena finns i prop. 1951:34 s. 176 f. och prop. 1986/87:7 s. 138. 7 kap. 56 § Ett beslut om att införa eller ändra en sådan bestämmelse i stadgarna som avses i 2 kap. 2 § tredje stycket (beslut om byte av redovisningsvaluta) får verkan från och med det räkenskapsår som börjar efter det att beslutet om ändring av stadgarna har registrerats. Paragrafen motsvarar i huvudsak den bestämmelse som för närva- rande finns i 7 kap. 14 § sjätte stycket föreningslagen (jfr prop. 1999/2000:23 s. 225 och 227). Den bestämmelsen innebär dock att ett beslut om byte av redovisningsvaluta måste registreras före ut- gången av det räkenskapsår under vilket det har fattats för att över huvud taget få verkan. Enligt förslaget – som överensstämmer med regleringen i 3 kap. 8 § aktiebolagslagen – är det möjligt att regi- strera beslutet även efter ett mellankommande skifte av räken- skapsår. Beslutet får i så fall verkan från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter registreringen. 7 kap. 57 § Vid byte av redovisningsvaluta får ändring av uppgift som avses i 2 kap. 2 § första stycket 4 om insatsbelopp anstå till den första ordinarie förenings- stämman efter det att beslutet om byte av redovisningsvaluta fick verkan. Styrelsen ska senast till denna stämma lägga fram förslag om nödvändiga följdändringar av stadgarna avseende den insats med vilken varje medlem ska delta i föreningen. Paragrafen motsvarar i sak 2 kap. 2 § fjärde stycket och 7 kap. 14 § sjunde stycket i föreningslagens gällande lydelse. Förarbe- tena finns i prop. 1999/2000:23 s. 224–227. 8 kap. 2 § Varje röstberättigad har rätt att föreslå att det hos påkallas att en revisor (medrevisor) utses att delta i revisionen tillsammans med de övriga revisorerna. Förslaget ska framställas på en föreningsstämma där revisorsval ska ske eller där förslaget enligt kallelsen till stämman ska behandlas.