sou · GXB394 · 2009-12-10 00:00:00 — Utredningens överväganden och förslag avseende policyinriktad utvärdering Organisation och uppgift. Styrning och ledning. Bemanning och kompetens. Avgränsning till befintlig utvärderingsverksamhet. Figur 4.1 Arbetsprocessen för Rådet för utbildningsutvärdering och analys Regeringen beslutar om direktiv Regeringen utser ledamöter i rådet & beslutar om finansiering & förordnar ledamöter i sekretariatet Dialog om särskilda utvärderingsuppdrag Särskilda uppdrag rapporteras till departementet Råd (sakkunniga) Beslut om organisering & planering av utvärdering (utvärderingsprogram) Rådet rekryterar sekretariatets medlemmar Beslut om utvärderingsplan i varje enskild nätverksutvärdering samt utnämning av deltagare i nätverksgrupp Bereder, organiserar & planerar rådets beslut Sekretariatets utvärderare deltar som projektledare i utvärderingsgruppen Genomför arbetet & ansvarar Råd (sakkunniga) Regeringen beslutar om rådets direktiv liksom dess ledamöter. Antalet ledamöter i rådet bör förslagsvis uppgå till omkring tio och utses . De sakkunniga i rådet är inte anställda utan genomför ett antal rådsmöten. En av rådets ledamöter utses till ordförande. Utredningen bedömer att rådet, som nämnts ovan, bör ha en stark professionell inriktning.17 I rådet ska det finnas representanter med såväl utvärderingskunskap som sakkunskap 17 Det finska rådets ledamöter representerar främst utbildningsanordnarna, läroanstalterna, utbildningsförvaltningen, lärar- och studerandeorganisationerna, arbetslivets parter och andra intressentgrupper. Utredningens överväganden och förslag avseende policyinriktad utvärdering inom utbildningsområdet och olika akademiska discipliner. Experter från kan ingå i rådet vars roll ska vara rådgivande men inte beslutande. Genom att experterna på detta sätt deltar i diskussionerna kring utvärderingsprocessen förutser utredningen att en naturlig förankring av utvärderingsarbetet kommer till stånd liksom att studierna kommer att användas i större utsträckning. Att låta experterna, liksom i ESO-modellen, bara vara rådgivande och inte beslutande syftar till att stärka rådets oberoende. Rådet ska fungera som ett nätverk av sakkunniga som organiserar och planerar utvärderingar. Ett råd av detta slag ska i likhet med inte självt göra utvärderingar. De har däremot det yttersta ansvaret för kvalitetssäkringen av produkterna samt att rapportera och sprida resultatet. De sakkunniga i rådet ansvarar för att utarbeta ett program för utbildningsutvärdering under den i direktiven angivna tidsperioden. Programmet revideras eller oftare om det är motiverat. Det omfattas av uppdrag från regeringen samt egeninitierad verksamhet och bör utgå från utbildningspolitiken och effekterna av olika politiska reformer, beslut och åtgärder. För att rådets oberoende ska värnas anser utredningen att ett riktmärke bör vara att högst av den tid som står till förfogande ska intecknas av särskilda regeringsuppdrag. Dialog om de enskilda regeringsuppdragen sker mellan och rådet. När regeringen bekräftat de ekonomiska ramarna fattar rådet beslut om utvärderingsprogrammet. Ett sekretariat ska finnas knutet till rådet med uppgift att bereda och verkställa rådets beslut. Som i ESO-modellen är det rådet (styrelsen) som rekryterar medan departementet förordnar sekretariatets medarbetare. Utvärderingssekreterarnas roll i sekretariatet innefattar att planera, bereda och organisera samt ingå som projektledare i de olika utvärderingarna. Sekretariatet är ansvarigt inför rådet. Utredningens överväganden och förslag avseende policyinriktad utvärdering Utgångspunkten för utvärderingarna är att de i möjligaste mån ska vara tvärvetenskapliga. Rådet beslutar om bemanningen i dessa utvärderingar efter förslag från sekretariatet. Utvärderingarna ska genomföras av personer med vetenskaplig kompetens. Det är medlemmarna i de enskilda utvärderingsgrupperna som genomför arbetet. Kvalitetssäkring sker genom att en referensgrupp med förslagsvis omkring fyra till fem personer knyts till varje projekt. Utvärderingsgrupperna ansvarar själva för slutsatserna medan rådet fattar beslut om publicering. Rådet kommunicerar därefter resultaten i olika form. Regeringens direktiv till expertgrupper/råd är erfarenhetsmässigt mer generellt hållna än direktiven till vanliga kommittéer. De vida direktiven gör det möjligt för rådet att handla mer oberoende i förhållande till uppdragsgivaren. Rådets utvärdering och analys kommer genom utvärderingsprogrammet att ha ett långsiktigt perspektiv vilket borde öka sannolikheten för att resultat och förslag blir mer användbara för varje regering oavsett politisk majoritet. Det är vidare möjligt för regeringen att beställa utvärderingar genom tilläggsdirektiv. har genom den löpande dialogen om utvärderingsprogrammet ett inflytande över vad som ska studeras, men inte över de metoder som används eller vilka resultat man kommer fram till. Utredningens bedömning: Verksamheten kräver kvalificerad personal med en kombination av såväl utvärderingskompetens som djup sakkunskap om utbildningsområdet samt en mångfald av olika akademiska discipliner. En avgörande framgångsfaktor är en hög kompetens hos de sakkunniga i rådet, sekretariatets personal samt de experter som kommer att ingå i utvärderingarna. Sekretariatet ska bestå av en huvudsekreterare (kanslichef), en kommittéassistent samt cirka tre Utredningens överväganden och förslag avseende policyinriktad utvärdering utvärderingssekreterare.18 De anställs för bestämd tid eller tills vidare dock längst till viss tidpunkt. Rådets sakkunniga och sekretariatet bör ha en djup sakkunskap inom utbildningsområdet och vara väl förtrogna med hur utbildningsadministrationen är organiserad och arbetar. Utredningen anser vidare att tvärvetenskap ska utgöra navet i verksamheten, vilket kräver specialistkunnande och djuplodande kunskaper inom flera akademiska discipliner. 4.4.4Avgränsning till befintlig utvärderingsverksamhet Relationerna mellan ett råd och övriga utvärderingsaktörer på utbildningsområdet ska handla om kompletterande verksamhet och samverkan. En av rådets grundläggande uppgifter är att sammanföra olika kunskapsfält och specialistkunskaper. Detta bör i sin tur betyda att rådet kan fungera som katalysator för ett gemensamt och myndighetsövergripande arbete. I det följande illustreras rådets och övriga aktörers inriktning. 18 Det finska sekretariatet består av sammanlagt sju personer men en önskan finns att utöka antalet till cirka tjugo. Utredningens överväganden och förslag avseende policyinriktad utvärdering Figur 4.2 Rådets och övriga aktörers inriktning Utvärdera effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet Utreda, utvärdera & följa upp statlig verksamhet & myndigheter ur ett effektivitetsperspektiv Följa upp & utvärdera skolväsendet Sprida kunskap om forskning Oberoende utvärderingar Utvärderingar för hela utbildningsområdet Utvärderingar av hög vetenskaplig kvalitet Ta fram fakta, analysera & lägga fram förslag Ta fram analysunderlag inför framtida finanspolitiska & samhällsekonomiska utmaningar Myndighet inom universitets- och högskoleområdet Löpande granska & utvärdera kvaliteten på högre utbildning Följa upp, utreda & analysera högskolesystemet Finansiera & följa upp Kvalitetssäkra, samordna & administrera statsbidrag Utredningen anser att det finns skäl att diskutera om vissa typer av uppdrag som regeringen lagt på , och Statskontoret skulle kunna riktas till rådet. Utredningen vill än en gång understryka att uppdrag ska styras till den myndighet som utifrån ansvar, kompetens och resurser är bäst lämpad att genomföra dem. En grundprincip enligt direktiven är att den som genomför en verksamhet inte ska utvärdera den. Det finns dock situationer, enligt utredningen, då en kombination av en intern och extern utvärderare är den bästa lösningen. 5Utgångspunkter för spridning av forskningsresultat Uppdragets andra del behandlar den övergripande frågan hur forskning med relevans för skolans måluppfyllelse och pedagogiskt verksamma ska organiseras och spridas. Utredningen har i direktiven1 fått i uppdrag att: översiktligt beskriva den forskning som finns inom olika discipliner med relevans för skolans måluppfyllelse, föreslå hur former för att kartlägga, beskriva och särskilt sammanställa forskningsresultat med relevans för skolans måluppfyllelse kan utvecklas, analysera och föreslå hur de statliga insatserna inom området ska vara organiserade och särskilt pröva om en skolmyndighet ska ges ett utökat ansvar för att sammanställa och sprida kunskap om forskning och forskningsresultat, och göra internationella utblickar och jämförelser. Utgångspunkterna ska vidare vara att den organisation som föreslås ska: tillgodose de behov som finns inom förskole- och skolområdet av en mer samlad tillgång till information om värderade och kvalitetsgranskade metoder och arbetssätt, 1 Dir. 2008:132, s. 2. Utgångspunkter för spridning av forskningsresultat säkerställa att forskningsresultat med relevans inom olika vetenskapliga discipliner och ämnen görs tillgängliga, och även ha vetenskaplig kompetens att bedöma användbarenheten av forskningsresultat. Utifrån direktiven och de behov som identifierats är det följande tre områden som utgör utgångspunkterna för utredningens förslag: 1)Forskningsresultat: Det ska finnas ett utbud av forskningsresultat inom olika discipliner med relevans för skolans måluppfyllelse. 2)Spridning av forskningsresultat: Spridningen ska fylla behovet av en mer samlad tillgång till forskningsresultat inom förskole- och skolområdet. 3)Användning av forskningsresultat: Forskningsresultaten ska göras tillgängliga och användas. Uppdraget handlar om att sammanställa och sprida forskningsresultat. Att sammanställa forskningsresultat kan dock ha olika innebörd och utredningen skiljer här på begreppet när det gäller att sammanställa forskningsresultat i samband med utbudet av forskning och vid spridning av resultatet. När det gäller utbudet avser utredningen en sammanställning av redan producerad forskning, t.ex. i form av en systematisk översikt, där forskning i ett ämne beskrivs, bearbetas, syntetiseras osv. Utredningen anser att denna sammanställning primärt är en forskningsuppgift då den innefattar bedömning av forskning och därmed kräver vetenskaplig kompetens. Vid spridning av forskningsresultat tillgängliggörs såväl enskilda studier, systematiska översikter som andra typer av kunskaps- eller forskningsöversikter till olika intressenter. Skillnaden mellan de olika betydelserna av att sammanställa är att i det senare fallet sammanställs forskningen och sprids men bearbetning eller bedömning ingår inte. Däremot kan resultatet bearbetas genom att göras mer lättillgängligt. Utredningen har i förslagen nedan skiljt på uppgifterna just av denna anledning och anser även att de organisatoriskt ska vara åtskilda. Även om de tre områdena forskningsresultat, spridning av forskningsresultat och användning av forskningsresultat kan vara separata delar som utvecklas var och en för sig, bör de ses som en helhet som utvecklas genom interaktion mellan de enskilda delarna. Utgångspunkter för spridning av forskningsresultat Användning förutsätter att forskningsresultat finns tillgängligt, vilket i sin tur förutsätter att det finns ett utbud av forskning. Användarna har dock möjlighet att påverka tillgänglighet och tillgång genom att uttrycka vilken typ av forskning som de anser saknas eller som borde spridas. Interaktionen mellan områdena illustreras i följande figur. Figur 5.1 Tre områden som utgör utgångspunkterna för utredningens förslag Det är inte ovanligt att det saknas koppling mellan utbud, efterfrågan, tillgänglighet och användning, enligt vad utredningen erfarit. Antingen finns ingen kunskap om hur den information som sprids kommer till användning eller så konstateras att forskning och skolverksamhet är två parallella aktiviteter och att detta förhållande är svårt att förändra. Utredningens ambition är att ta upp och diskutera samtliga tre områden i figuren enligt kommande disposition. I kapitel 6 är utbudet av forskningsresultat i fokus. Där beskrivs översiktligt forskning med relevans för skolans måluppfyllelse. Kapitel 7 handlar om spridningen av forskningsresultat och vem som sprider forskningsresultat såväl via webbplatser som genom möten med verksamma inom skolan. Det är med hjälp av träffar Utgångspunkter för spridning av forskningsresultat med skolans verksamma som utredningen ser att forskningsresultat inte bara sprids utan är en viktig förutsättning för att de också ska komma till användning. För att inte bara spegla utbudet utan även efterfrågan har utredningen genomfört två enkätundersökningar som omfattar frågor om synen på utbud, spridning och användning av forskningsresultat. Resultaten av enkäterna redovisas i kapitel 8. Utredningens överväganden och förslag avseende uppdragets andra del återfinns i kapitel 9 och i kapitel 10 görs en konsekvensbedömning av hela utredningens förslag. 6Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse I detta kapitel beskriver utredningen översiktligt den forskning som finns inom olika discipliner med relevans för skolans måluppfyllelse. Hur begreppen, forskning, relevans och måluppfyllelse ska tolkas får naturligtvis konsekvenser för vilken typ av forskning som ska inkluderas i en sådan översikt. Framför allt är begreppet relevans svårhanterbart. Relevans för vem? Det finns ungefär 220 000 lärare i förskola, grundskola och gymnasieskola plus ett stort antal rektorer, bibliotekarier etc. Relevansen kan skilja sig från lärare till lärare, från tid till annan och från elevunderlag till elevunderlag. Vad som avses med relevans beror på vem man frågar. Utifrån ett sådant perspektiv kanske frågan snarare borde ställas vilken forskning som inte är relevant för skolans måluppfyllelse. Att det pågår forskning inom en mängd olika discipliner kan illustreras med hjälp av en avslutad studie gjord av . Syftet med studien är att inventera utbildningsvetenskaplig forskning vid universitetet.1 Med utbildningsvetenskap avses i den studien forskning som ägnas – eller skulle kunna ägnas – åt bildning, utbildning, undervisning, fostran och lärande.2 Studien omfattar externfinansierade forskningsprojekt finansierade av , och för arbetsliv och socialvetenskap liksom avhandlingar och licentiatarbeten . Figur 6.1 visar antalet externfinansierade projekt uppdelat på institution.3 1Lidegran & Broady 2009. 2Ibidem, s. 3. 3Ibidem, s. 6. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse SOU 2009:94 Figur 6.1 Antalet externfinansierade projekt (även förlagda vid andra lärosäten) per institution. Samtliga finansiärer, 2004 – medier och kultur utbildning, för Institutionen lärdomshistoria och -idé för Institutionen hälsa barns och kvinnors för Institutionen materialvetenskap och fysik för Instituitionen filologi och lingvistik för Institutionen I nästa figur visas antalet projekt uppdelat per fakultet. Figur 6.2 Antalet externfinansierade projekt (även förlagda vid andra lärosäten) per fakultet. Samtliga finansiärer, 2004 – Staplarna längst till höger i ovanstående figur sammanfattar projekt inom och utanför Pedagogikum. Pedagogikum är en hopslagning av projekt som pågår vid , kultur och medier vid Utbildningsveten- Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse skaplig fakultet och vid Samhällsvetenskaplig fakultet. Som framgår av figuren och som konstateras i rapporten är att det genomförs fler utbildningsvetenskapliga forskningsprojekt vid institutioner utanför än innanför pedagogikum. Förutom externfinansierad forskning pågår givetvis forskning finansierad via fakultetsmedel. Det totala antalet avhandlingar inom det utbildningsvetenskapliga området utgör mellan av samtliga avlagda avhandlingar vid . Antalet personer som forskar inom området har sedan inventeringen 2003 ökat med ungefär 100 personer, till ungefär 300.4 – fördelar sig antalet avhandlingar vid de olika institutionerna enligt följande: har flest avhandlingar (20) följt av nationalekonomiska institutionen (9) och materialvetenskap (8). Inventeringen visar på en mångfald av vetenskapliga arbeten inom ett stort antal institutioner. Nedan följer exempel på vad denna forskning kan handla om:5 bedriver främst forskning om utbildningssystemen i relation till utbildningsreformer och arbetsmarknad. Vid företagsekonomiska institutionen finns projekt om styrning och reglering av utbildning och forskning, särskilt i europeiskt perspektiv. Inom psykologin forskas om barn med olika handikapp som ADHD och relationer mellan elever och lärare. studerar bl.a. effekter av valfrihet inom på kostnader, kvalitet och segregation. har projekt om hur barn, föräldrar, skola och socialtjänst ser på och hanterar barns liv i familjer med knappa resurser och projekt om kvinnor och teknisk utbildning. 4Ibidem, s. 22. 5Ibidem, s. 13. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse didaktisk forskning om undervisning inom litteraturvetenskap, naturvetenskap, miljö och matematik, samt forskning om läsprocesser och läsförståelse. Vid institutionen för utbildning, kultur och medier genomförs projekt om bland annat det naturvetenskapliga programmets plats i utbildningssystemet, transnationella strategier inom den högre utbildningen, den svenska studentrevoltens sociala förutsättningar och kulturella fält. Vid pedagogiska institutionen är tyngdpunkterna skoletnografi samt forskning om utbildningspolitik och utbildningsreformer, kunskapsmätningar och IKT. bedriver projekt om professioner i relation till utbildning. Vid institutionen för idé- och lärdomshistoria utforskas universitets historia, kunskapsförmedling på och smakens och luktens betydelse för uppkomsten av och spridandet av vetenskaplig kunskap. genomför projekt om retorik- och litteraturundervisningen. har ett excellenscentrum som bland annat hyser projekt om skolböcker i biologi och konstruktion av genus och sexualitet i utbildningssammanhang. Inom den språkvetenskapliga och den teknisk-naturvetenskapliga fakulteten bedrivs i huvudsak ämnesdidaktisk forskning. Vid den juridiska fakulteten studeras utbildningssystemet ur ett rättsligt perspektiv. Medicinska fakulteten har bland annat forskning om inlärnings- och beteendesvårigheter hos barn och om huruvida misslyckande i skolan leder till ohälsa. Med ovanstående exempel vill utredningen visa att det finns forskning inom en mängd olika områden och discipliner. Även om exemplen hänförs endast till ett universitet och forskning med utbildningsvetenskaplig relevans inom detta universitet, så menar utredningen att det ändå speglar den mångfacetterade forskning som bedrivs inom området. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse avser, enligt författarna, forskning av utbildningsvetenskaplig relevans, medan utredningens uppdrag är att beskriva forskning med relevans för skolans måluppfyllelse. Forskning syftar emellertid inte bara – kanske snarare undantagsvis – till att lösa problem utan också till att identifiera och definiera dem. Relevant forskning, såväl grundforskning som praxisnära forskning, kan därför vara:6 nyttig för en brukare i det att den tillför kunskap om ett problem som ännu inte är till fullo identifierat, bidrar till ett beslut, en insats eller en referensram för att förstå problemet, och underlag för handling, där kunskaperna implicerar vissa handlingsalternativ och utesluter andra handlingsalternativ. Relevant forskning utifrån ovanstående synsätt innebär därför inte bara att den är lösningsorienterad utan också väcker intressanta tankar och skapar nyfikenhet. Dessutom är relevans ett subjektivt begrepp, där relevans för en person inte behöver vara det för en annan. Relevans har också en tidsdimension. Det kan dels handla om forskning som antas vara relevant framöver, dels forskning som genom empiriska studier visat sig ha eller inte ha relevans för skolans måluppfyllelse. I det första fallet handlar det om att göra orsaksanalyser i ett mer explorativt syfte7, i det senare fallet handlar det om effektanalyser där en bestämd insats ska bedömas. En hel del forskning har den förstnämnda utgångspunkten, dvs. en mer explorativ karaktär där avsikten är att ta reda på hur lärande går till, varför mobbing uppstår eller vilka egenskaper som en bra lärare har. års forskning t.ex. inom psykologi, kognitiv vetenskap och neurovetenskap har bidragit till en förståelse för barns lärande – hur de blir motiverade, hur de skapar begrepp och hur de minns. Motivet med forskningen är att kunskapen ska användas för att skapa bättre villkor för lärande på daghem, förskolor, skolor och universitet.8 6Utbildningsdepartementet 2009, s. 10 f. 7Se även diskussion i kapitel 2. 8Riksbankens Jubileumsfond har beslutat att, tillsammans med och vid , finansiera fyra forskningsprogram inom detta område. Satsningen kallas för Lärande och minne hos barn och ungdomar. Den totala finansieringsvolymen är för en period av . (Avslutas /2011). Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse Ett liknande resonemang som ovan kan tillämpas på den forskning som stöder. Kommittén ger bidrag inom följande områden: Utbildningshistoria Forskning inriktad på att beskriva och analysera t.ex. ämnesutvecklingen inom olika utbildningssystem. Utbildningssystem Forskning om betygs- och urvalssystem, läroplansteori, styrning och ledning, utbildningsekonomi, utbildningspolitik/-policy, och liknande. Värdefrågor Forskning om demokrati, etik- och moralfrågor, frågor inom pedagogisk filosofi och liknande. Individens lärande Forskning om kunskapsutveckling, IKT, frågor inom pedagogisk psykologi och utvecklingspsykologi med fokus på individen och liknande. Grupprocesser Forskning om kunskapsutveckling, IKT, frågor inom pedagogisk psykologi, utvecklingspsykologi och sociologiska studier med fokus på gruppen och liknande. Didaktik Forskning med inriktning på både allmänna och ämnesspecifika didaktiska frågeställningar, även inom specialpedagogik. Professioner Forskning om lärares arbete och yrkesidentitet, lärarutbildning, skolledares arbete, karriärval och vägledning och liknande. Effektstudier Forskning om reformers effekter, produktivitet, effektivitet och liknande. fördelade medel till ett 20-tal ämnen eller discipliner . Pedagogik/pedagogiskt arbete står för flest beviljade ansökningar. Andra ämnen som språkvetenskap, ämnesdidaktik, naturvetenskap/matematik, kemi, fysik, nationalekonomi och psykologi finns också med bland bidragsmottagarna. I figur 6.3 visas antalet behandlade och beviljade ansökningar inom dessa åtta områden. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse Figur 6.3 Fördelning per område, antal behandlade ansökningar 2008. Totalt antal, respektive beviljade ansökningar I nästa figur visas fördelningen av medel uppdelat på de olika områdena ovan (området profession har dock inte tilldelats några medel detta år):9 Figur 6.4 Fördelning per område, beviljade medel i (totalt beviljat belopp) 9 2009, s. 11. Översiktlig beskrivning av forskning med relevans för skolans måluppfyllelse En stor del av den forskning som bedrivs med medel från är således forskning av den typ som kan tänkas ha relevans för skolans måluppfyllelse, antingen praktiskt omvandlingsbart eller som idéer som är värda vidare reflektion. Även om förmedlar forskningsbidrag till hela utbildningsområdet och inte bara till skolområdet finns det aspekter som är lika relevanta oavsett var man befinner sig i utbildningskedjan. Utredningen ger nedan ett antal exempel på vad denna forskning i stort handlar om.10 Ett projekt handlar om modern uppfostran, en studie av hur man kan förklara förändring och kontinuitet i synen på skoldisciplin (1820–2010).