sou · GXB355 · 2009-06-10 00:00:00 — Denna förordning träder i kraft den 1 Senaste lydelse av bilagan 2008:1003. förordning om ändring i förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar dels att i 14, 22 och 23 §§ ordet ska bytas ut mot , dels att 5–7, 10, 15 och 17–20 §§ ska ha följande lydelse. En ansökan om organisations- En ansökan om organisa- kommit in senast den 1 ska ha kommit in senast den 1 september året före bidragsåret eller senast den senare tidpunkt eller senast den senare tidpunkt Ansökan om bidrag skall göras Ansökan om bidrag ska göras Det skall intygas i ansökan Det ska intygas i ansökan att att de uppgifter som lämnas där de uppgifter som lämnas där är Ansökan skall vara egenhän- Ansökan ska vara egenhän- digt undertecknad av en behörig digt undertecknad av en behörig företrädare för den organisation som ansöker om bidrag. Sökanden är skyldig att lämna också andra handlingar som styrelsen begär för prövning av ansökan. företrädare för den organisation som ansöker om bidrag. Sökanden är skyldig att lämna också andra handlingar som myndigheten begär för prövning av ansökan. Beslut om bidrag skall avse ett visst bidragsår. Ett bidragsår för organisationsbidrag avser ett kalenderår. För verksamhets- bidrag avser ett bidragsår en tolv- månadersperiod. fattar beslut om organisationsbidrag vid endast ett tillfälle under ett kalenderår samt om verksamhetsbidrag vid högst tre tillfällen under ett kalenderår, som Social- styrelsen beslutar. Beslut om bidrag ska avse ett visst bidragsår. Ett bidragsår för organisationsbidrag avser ett kalenderår. För verksamhets- bidrag avser ett bidragsår en tolv- månadersperiod. fattar beslut om organisations- bidrag vid endast ett tillfälle under ett kalenderår samt om verksamhetsbidrag vid högst tre tillfällen under ett kalenderår, som Smitt- skyddsmyndigheten beslutar. För att möjliggöra ett erfarenhetsutbyte i frågor som rör statsbidraget skall det hos finnas ett råd med representanter för sådana organisationer som avses i 1 §. För att möjliggöra ett erfarenhetsutbyte i frågor som rör statsbidraget ska det hos finnas ett råd med representanter för sådana organisationer som avses i 1 §. En organisation som har tagit emot organisationsbidrag är skyldig att året då det beviljade bidraget betalats ut lämna En organisation som har tagit emot organisationsbidrag är skyldig att året då det beviljade bidraget betalats ut lämna medlen och en redovisning av vad medlen har använts till. redovisning av vad medlen har skyldig att lämna en slutredo- skyldig att lämna en slutredo- en månad efter det att aktivite- heten senast efter det terna har slutförts. använts till, de resultat som använts till, de resultat som uppnåtts och hur de förhåller uppnåtts och hur de förhåller sig till det ändamål som bidraget sig till det ändamål som bidraget har beviljats för. har beviljats för. om det bidrag som har tagits om det bidrag som har tagits emot uppgått till minst fem emot uppgått till minst fem (1962:381) om allmän försäkring, (1962:381) om allmän försäkring, revisor, skall intyga att redo- revisor, ska intyga att redo- villkor m.m. har följts. villkor m.m. har följts. tagit emot bidrag enligt denna tagit emot bidrag enligt denna förordning är förutom vad som förordning är förutom vad som begäran av , lämna heten, lämna myndigheten det granskningen av redovisningen. regeringen en samlad ekono- regeringen en samlad ekono- ningen skall det framgå vilka ningen ska det framgå vilka som som fått bidrag, med hur stort fått bidrag, med hur stort belopp och för vilka ändamål. belopp och för vilka ändamål. Vidare ska redovisningen inne- hålla en sammanfattande redo- bidragets syfte och till de mål bidragets syfte och till de mål granskad av en auktoriserad eller granskad av en auktoriserad eller år, med början , vid samma tid även lämna regeringen en lämna regeringen en bedömning effekter i förhållande till syftena 1.Denna förordning träder i kraft den 2.Ansökningar om statsbidrag som har kommit in till Social- styrelsen före ikraftträdandet men inte har prövats slutligt vid ikraftträdandet ska överlämnas för handläggning hos Smittskydds- myndigheten. 3.Den samlade ekonomiska redovisning och den bedömning av statsbidragets effekter som föreskrivs i 20 § ska fortsatt göras av med avseende på tid före ikraftträdandet. förordning med instruktion för Regeringen föreskriver följande. 1 § Om ansvarsfördelningen mellan myndigheter inom smittskyd- det finns bestämmelser i smittskyddslagen (2004:168). Därav följer att har till uppgift att vaka över det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor, att nära följa smittskyddsverksamheten i landet, att främja samordning och utveckling på området och att i övrigt verka för att smittskyddet ska fungera effektivt. Myndigheten har också en central funktion inom skyddet mot internationella hot mot människors hälsa. 2 § Myndigheten ska särskilt 1.följa och analysera det epidemiologiska läget nationellt och internationellt i fråga om smittsamma sjukdomar och skyddet mot dessa, lämna och andra berörda regelbunden information om det epidemiologiska läget samt vidta eller lämna förslag till åtgärder som behövs på grund av vad som framkommit, 2.utarbeta och tillhandahålla regeringen samt myndigheter och andra berörda kunskaps- och beslutsunderlag av god kvalitet inom sitt verksamhetsområde, i fråga om med beaktande särskilt av dess uppgifter avseende normgivning, tillsyn och samordnad beredskapsplanering, 3.årligen lämna regeringen en rapport om läget och utveck- lingen inom smittskyddet, 4.ge råd och annat stöd åt dem som ansvarar för att behövliga smittskyddsåtgärder vidtas regionalt och lokalt, 5.ha nationellt ansvar för att den laboratorieverksamhet som krävs inom smittskyddet kan upprätthållas och utvecklas, 6.bedriva forsknings- och utvecklingsarbete av särskild betydelse för myndighetens centrala uppgifter och samverka med universitet och högskolor i sådana frågor som berör myndighetens ansvars- område, 7.följa utvecklingen inom vaccinområdet och föreslå vaccinationsåtgärder, bidra med kunskapsunderlag för beslut i vaccinfrågor samt bedöma effekterna av nationella vaccinations- program, 8.verka för sektorsövergripande samordning i frågor som rör rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens, 9.i särskilt föreskriven ordning pröva frågor om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar, 10.verka för att smittämnen eller andra ämnen som utgör eller kan utgöra ett internationellt hot mot människors hälsa upptäcks, anmäls, bedöms och rapporteras, 11.delta i internationellt samarbete inom sitt verksamhets- område och svara för den omvärldsbevakning som behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter, 12.ta initiativ till att smittskyddet i landet utvärderas med lämpliga mellanrum. 3 § Föreskrifter om myndighetens medverkan i totalförsvaret finns i förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. 4 § Myndigheten får inom sitt ansvarsområde och om verksamheten i övrigt medger det utföra uppdrag inom eller utom landet. 5 § Myndigheten leds av en myndighetschef. 6 § Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd som består av högst tio ledamöter. 7 § Vid myndigheten ska det finnas ett råd för nationella och strategiska forskningsfrågor och ett råd för laboratoriefrågor inom smittskyddet. Myndigheten beslutar vilka som ska ingå i råden. 8 § Det ska vid myndigheten också finnas ett råd för samordning mot hiv/aids. Rådet har till uppgift att -verka för samordning av de insatser som vidtas mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar på nationell, regional och lokal nivå, -se till att information om utvecklingen av hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och om omvärlds- förändringar av betydelse för att kunna förebygga och begränsa konsekvenserna av dessa sjukdomar följs upp och analyseras, -se till att utvecklingen av de insatser som vidtas inom berörda samhällssektorer på lokal, regional och nationell nivå följs upp och analyseras, -verka för att skapa öppenhet kring hiv/aids och att motverka stigmatisering och diskriminering av hivsmittade och deras anhöriga, -identifiera utvecklingsbehov på lokal, regional och nationell nivå och inom berörda samhällssektorer, -identifiera behov av kunskapsutveckling och kunskapssprid- ning, -identifiera behov av kommunikations- och informations- insatser, -verka för att stödja ideella organisationers verksamhet inom området, -bidra till utvecklandet av övergripande principer för uppfölj- ning och utvärdering av de insatser som fått statligt bidrag, samt -verka för att utveckla det internationella samarbetet inom området. Om bestämmer det får rådet även fullgöra andra uppgifter. Rådet består av en ordförande och nio andra ledamöter. 9 § Generaldirektören är myndighetschef. 10 § Vid anställning som adjungerad professor ska yttrande från sakkunniga inhämtas. 11 § Ordföranden i rådet för samordning mot hiv/aids utses av regeringen. 11 § Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. Tillämpligheten av viss förordning 12 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) ska tillämpas på myndigheten. 13 § Myndighetens uppgifter enligt 4 § ska finansieras genom avgifter. Myndigheten bestämmer i det enskilda fallet avgiftens storlek. Denna förordning träder i kraft den , då förordningen (2007:1215) med instruktion för ska upphöra att gälla. förordning om ändring i förordningen (2007:1202) med instruktion för Regeringen föreskriver att 13 och 20 §§ förordningen (2007:1202) med instruktion för ska upphöra att gälla vid utgången av förordning om ändring i livsmedelsförordningen (2006:813) Regeringen föreskriver att 39 § livsmedelsförordningen (2006:813) ska ha följande lydelse. Om det behövs från allmän hälsosynpunkt och om begär det skall en livsmedelsföretagare och innehavaren av eller förestånda- ren för ett laboratorium anmäla när sjukdomsalstrande bakterier eller främmande ämnen har iakttagits vid undersökning av livsmedel och andra kontroll- prov. Sådan anmälan skall göras till och En läkare eller veterinär som har grundad anledning att anta att matförgiftning orsakats av att livsmedel vid yrkesmässig verksamhet förorenats av sjuk- domsalstrande bakterier eller något främmande ämne skall anmäla detta till , smittskyddsläkaren eller den kontrollmyndighet som utövar kontroll enligt livsmedelslagen (2006:804). En läkare som har grundad anledning att anta att en person som i yrkesmässig livsmedels- verksamhet handhar oförpackade livsmedel har sjukdom, smitta, sår eller annan skada som kan Om det behövs från allmän hälsosynpunkt och om begär det ska en livsmedelsföretagare och innehavaren av eller förestånda- ren för ett laboratorium anmäla när sjukdomsalstrande bakterier eller främmande ämnen har iakttagits vid undersökning av livsmedel och andra kontroll- prov. Sådan anmälan ska göras till och En läkare eller veterinär som har grundad anledning att anta att matförgiftning orsakats av att livsmedel vid yrkesmässig verksamhet förorenats av sjuk- domsalstrande bakterier eller något främmande ämne ska anmäla detta till , smittskyddsläkaren eller den kontrollmyndighet som utövar kontroll enligt livsmedelslagen (2006:804). En läkare som har grundad anledning att anta att en person som i yrkesmässig livsmedels- verksamhet handhar oförpackade livsmedel har sjukdom, smitta, sår eller annan skada som kan göra livsmedel icke säkra som livsmedel skall anmäla detta till den kontrollmyndighet som utövar kontroll över den aktuella verksamheten samt till smittskyddsläkaren. Anmälan skall innehålla uppgift om personens namn och arbetsplats. skall utan dröjsmål underrätta smittskydds- läkaren om iakttagelser som kan vara av betydelse för smitt- skyddet för människor. göra livsmedel icke säkra som livsmedel ska anmäla detta till den kontrollmyndighet som utövar kontroll över den aktuella verksamheten samt till smittskyddsläkaren. Anmälan ska innehålla uppgift om personens namn och arbetsplats. ska utan dröjsmål underrätta smittskydds- läkaren om iakttagelser som kan vara av betydelse för smitt- skyddet för människor. Denna förordning träder i kraft den Mitt uppdrag kan enkelt beskrivas som att jag ska föreslå en effektiv och ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan de statliga myndigheterna inom smittskyddsområdet. Främst är det och som är berörda av mina direktiv. Dessa myndigheters ansvar när det gäller smittskydds- frågor regleras främst i smittskyddslagen1. I denna lag regleras också hur ansvaret för smittskyddet ser ut för landstingen. Särskilt smittskyddsläkarens ansvar ges stort utrymme mot bakgrund av det speciella ansvar denna har på smittskyddsområdet. Relationen mellan smittskydd och vårdgivarens ansvar för patienter inom hälso- och sjukvården tydliggörs också i lagen. Smittskyddslagen klargör således att det huvudsakliga operativa ansvaret för smitt- skyddet åvilar landstingen. För att smittskyddet ska fungera såväl i vardagen som i en utbrottssituation måste de i lagen beskrivna relationerna mellan olika huvudmän och myndigheter fungera väl. Det kräver att regel- verket och ansvarsfördelningen uppfattas som tydliga av alla berörda. Så som smittskyddsfrågorna har utvecklats under det senaste dec- enniet krävs det härutöver också ett välutvecklat samspel med lands- ting och kommunerna och med ett antal olika myndigheter i landet. Smittskyddet berör många sektorer i samhället och ansvaret kan betecknas som tvärsektoriellt. Mot denna bakgrund har jag sett det som en betydelsefull del av mitt uppdrag att klarlägga hur detta samspel fungerar . Särskild vikt har jag lagt vid hur ansvariga för smittskyddsverksam- heten inom landstingen och kommunerna ser på den nuvarande ansvarsfördelningen och hur de ser på behoven av en eventuell förändring. Jag har också tillfrågat dem om vilka krav och behov de anser att den nationella myndighetsnivån ska tillgodose för att effektivisera samverkan. Motsvarande förfrågan har också ställts till 1 Smittskyddslag (2004:168). de tjänstemän vid som har ansvar för smitt- skyddsfrågor. Dessa samlade synpunkter har fått en stor betydelse i utredningen och för utformningen av mina förslag. En annan viktig utgångspunkt i mitt utredningsarbete är hur smittskyddsfrågorna har utvecklats över tiden och vad som kan sägas om framtiden. Smittskyddsansvariga myndigheter ska ha beredskap att tackla nya hot och hantera nya sjukdomspanoraman. Innehållet i smittskyddsbegreppet har vidgats. Där tillkommer att annat än smittämnen måste beaktas i anslutning till smittskydds- verksamheterna. Zoonoser (smittsamma sjukdomar som överförs från djur till människor) utgör ett påtagligt hot att räkna med . Internationell forskning beräknar att av nya smittsamma sjukdomar som drabbar människor utgörs av zoonoser. Klimatförändringar, en ökning av multiresistenta bakterier, en ökad migration och globaliseringen i sig med ökad handel och ökat resande innebär nya utmaningar för smittskyddet. Även äldre sjukdomar som i har betraktats som närmast utrotade har blivit nya hot. Ett exempel på detta är TBC vars bakterie pryder omslaget på betänkandet. Jag ser det som viktigt att också balansera denna bild genom att peka på framtida förväntade positiva resultat från forskningen. De kan innebära nya, mer verksamma vacciner och nya läkemedel. Den tekniska utveckling som möjliggörs av modern kan stärka den epidemiologiska övervakningen och den tekniska utvecklingen inom laboratorieverksamheten innebär positiva effekter när det gäller möjligheten att decentralisera diagnostik. Forsknings- och utveck- lingsarbete kan också leda till nya metoder för prevention och inter- vention. Jag anser sammantaget att utgångsläget för är mycket gott, då det svenska smittskyddet fungerar i huvudsak väl. Smittskyddsfrågorna har påtagligt internationaliserats. Också i det nationella arbetet med smittskydd finns ofta en global aspekt. På smittskyddsområdet sker en aktiv samverkan inom såväl EU som inom () och har förbundit sig att klara av de krävande åtaganden som gäller för implementeringen av det s.k. internationella hälsoreglementet (IHR). Jag ser också att en ökad samverkan inom EU kan leda till effekti- viseringar medlemsländerna emellan. Det är också viktigt att de synergier som kan skapas i och med lokaliseringen av Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) till fullt ut kan tas till vara. och deltar på olika sätt och med olika uppdrag i denna internationella samverkan och bistår också regeringen med olika underlag. Min bedömning är att de internationella och EU- relaterade frågorna är ett område som behöver utvecklas och ges mer tyngd på den nationella myndighetsnivån. I mitt utredningsarbete har jag också tagit intryck av hur några andra länder organiserar sitt smittskydd givet dessa nya utmaningar. har genomfört studiebesök i , och . En iakttagelse är att dessa länder har samlat smittskyddsfrågorna i en myndighet med ett brett uppdrag. Exempelvis får frågor om livsmedelskontroll, hälsoskydd, krisbered- skap och folkhälsofrågor samsas med smittskyddsfrågor. Även ansvaret för vaccinfrågor har organisatoriskt kopplats till smitt- skyddsfrågorna. Grunden för detta är bl.a. begreppet public health som jag uppfattar har en vidare innebörd än den mera livsstils- orienterade betydelse som begreppet folkhälsa i numera oftast kommit att få. Det förefaller som om det i dessa länder också har skett en utveckling av smittskyddsfrågorna som lett till ett breddat innehåll. En annan iakttagelse är att den epidemiologiska övervakningen och analysen är den centrala uppgiften på smittskydds- området och att man prövar nya arbetssätt och organisationsformer där exempelvis laboratorieverksamheten integreras med epidemiolo- gin. Detta för att epidemiologin ska få ökad tyngd. Den analytiska kompetensen har breddats med kompetenser som hälsoekonomer, beteendevetare, statistiker m.fl. Dessa utgångspunkter har jag använt i min analys av hur den nuvarande fördelningen av ansvar och tillgång till olika kompeten- ser mellan och svarar mot de utmaningar som ett framtida smittskyddsarbete kan innebära. Jag har också gjort en noggrann kartläggning av verksamheten av på myndigheterna och vägt den bild som framkommit mot de behov som ansvariga för smittskyddsfrågorna i landsting och kommuner uttryckt. I regeringens direktiv för mitt utrednings- uppdrag ingår bl.a. att göra en översyn av den forskning som bedrivs vid och pröva vilka forsknings- uppgifter som bör falla på denna myndighet. Jag har mot den bak- grunden uppdragit åt en grupp bestående av tre välrenommerade nordiska forskare inom området att genomföra en oberoende utvärdering av den forskning som bedrivs vid Smittskyddsinstitu- tet. Slutsatserna i deras rapport har varit av stor betydelse för mina förslag när det gäller forskningens framtida roll i en nationell myndighet. Sammantaget gör jag bedömningen att nuvarande ansvarsför- delning behöver förändras. De förändringar jag föreslår ska ses som steg på vägen mot ett effektivare smittskydd. Min bedömning är att det behöver göras fler förändringar inom området. Det räcker inte att bara behandla frågan om ansvarsfördelningen mellan nuvarande och vilket enligt direktiven till utredningen är min huvuduppgift. Under utredningsarbetet har det framkommit att det finns ett antal frågor som kan behöva övervägas i ett fortsatt förändringsarbete. Dessa redovisar jag i betänkandet i avsnitt 5.6. 2 Uppdrag och arbetssätt huvuduppgift är att tydliggöra ansvars- fördelningen mellan och och effektivisera verksamheten. Omvärldsförändringar inom smittskydds- området och samarbetet inom EU, WHO och andra internationella samarbetsorgan ska belysas. Vilka krav som ska ställas på den natio- nella myndighetsnivån mot bakgrund av dessa förändringar ska över- vägas. Vidare ska utredningen analysera förutsättningarna för att effektivisera samarbetet mellan den nationella myndighetsnivån och landsting och kommuner. Beredskapsfrågornas betydelse för vilka krav som ska ställas på myndigheterna ska analyseras. De centrala statliga myndigheternas verksamhet på smittskydds- området ska kartläggas och utvärderas. Utredningen ska föreslå en effektiv ansvarsfördelning och lämna förslag till hur uppgifter ska fördelas mellan myndigheterna. Vidare ska utredningen föreslå en dimensionering av myndigheterna. I direktiven tas även upp områ- den som information, utbildning och kunskapsuppbyggnad som särskilda analysområden. En översyn av forskningen som bedrivs på ska genomföras. Vidare ska denna bedöm- as utifrån vilka möjligheter som finns att bedriva och finansiera forskning inom ramen för det sammantagna svenska forsknings- systemet. Samarbetet mellan och () ska kartläggas och utvärderas och de s.k. donations- professurernas villkor och ställning ska analyseras. Utredaren ska vid behov lämna förslag som leder till en tydligare ansvarsför- delning mellan och . I uppdraget ingår att lämna de författningsförslag som föranleds av förslagen. Ansvarsfördelningen mellan och Social- styrelsen omfattas av utredningen direktiv. Ansvaret som landsting och kommuner har för smittskyddsfrågor påverkas inte av mitt uppdrag men förslagen bör stärka förutsättningarna för ett effekti- vare samarbete. Det är främst ansvaret enligt smittskyddslagen som bildar utgångspunkt för min analys och de kommande förslagen1. Därför blir samspelet mellan landstingens ansvariga för smittskydd, smittskyddsläkarna, och respektive Social- styrelsen särskilt uppmärksammat. Kommunernas ansvar för smitt- skyddsfrågor som regleras genom annan lagstiftning än smitt- skyddslagen ges därigenom mindre tyngd. har i utredningsarbetet haft tjänstemannakontakter represente- rande landsting och kommuner på smittskyddsområdet. Utred- ningen har inte under utredningsarbetet haft kontakt med den politiska nivån inom landsting och kommuner. De lagändringar som föreslås gäller de frågor som hänger samman med ansvaret för de berörda myndigheterna. Några av de synpunkter som utredningen mottagit på otydligheter i lagstiftning eller andra problem redovisas i avsnitt 5.6. () har enligt sin instruktion vissa uppgifter inom folkhälsoområdet inkluderande vissa uppgifter rörande smittskydd men i realiteten utför inte FHI några uppgifter inom smittskyddsområdet. Inga förslag läggs mot denna bakgrund som berör FHI. Enligt uppdraget ska utredningen pröva det offentliga åtagandet. Uppdraget knyts i direktiven till den informationsverksamhet som huvudsakligen riktar sig till allmänheten. Frågan om det offentliga åtagandet är emellertid inte aktuell i samband med informations- frågorna men prövas i samband med vissa förslag beträffande ansvaret för laboratorieverksamhet inom smittskyddsområdet. I detta sammanhang har frågan relevans eftersom privata laboratorier inte ska missgynnas av mina förslag. 1 Smittskyddslag (2004:168). påbörjade sitt arbete . Uppdraget är förhållandevis omfattande och den korta utrednings- tiden har påverkat utredningens val av arbetssätt. Utredningsarbetet inleddes med en hearing för att snabbt och effektivt få en över- gripande bild av hur olika intressenter såg på nuvarande ansvars- fördelning. Till hearingen inbjöds samtliga berörda myndigheter, ett urval landsting och kommuner samt intresseorganisationer. Inbjudan möttes av ett positivt gensvar och hearingen genomfördes med drygt 60 deltagare. Direktiven presenterades och ett antal frågor disku- terades, bl.a. hur den nuvarande ansvarsfördelningen på central nivå uppfattades fungera. Resultatet från hearingen har legat till grund för utredningens uppläggning av analysarbetet. Inledande kontakter togs inför kommande studiebesök av utredningen. Efter bearbetning har materialet från hearingen delvis legat som grund för de frågor som ställts under besöken.