sou · GXB311 · 2009-02-20 00:00:00 — Många faktorer har betydelse för att nå målet med strategin. Primär och sekundär prevention, tidig upptäckt, diagnostik, behandling, palliativ vård, kunskapsbildning och kunskapsspridning är alla viktiga beståndsdelar. Strategin skall därför omfatta alla dessa delar. God vård innebär att hälso- och sjukvården är säker, patientfo- kuserad, effektiv, jämlik, evidensbaserad och ändamålsenlig samt att den ges i rimlig tid. Kvalitet och effektivitet i vårdkedjorna är en viktig del i att säkerställa en god vård. Cancerstrategin skall fokusera på framtida behov och utma- ningar. Uppdraget är alltså inte att ta fram en strategi för att åt- gärda dagens brister. Utredaren bör välja de tidsperspektiv som är lämpliga med tanke på förutsättningarna för prognoser, insatser och annat inom de olika delarna av strategin. De mål som utredaren föreslår skall vara möjliga att följa upp. Utredaren har att själv bedöma i vilken mån målen skall vara resul- tatmål respektive processmål samt på vilken nivå olika mål bör be- stämmas. Utredaren skall tydligt klarlägga om de föreslagna målen är rimliga, med hänsyn till kunskapsläge och evidensbas, demografi, tillgängliga resurser och andra förutsättningar. Uppföljningen och utvärderingen av cancerstrategin skall avse dels om och hur målen för de olika delarna i strategin har uppnåtts, dels strategins betydelse för att åstadkomma en önskad utveckling. Utredaren skall föreslå lämpligt tidsintervall för uppföljning av de olika delarna. WHO har presenterat modeller för nationella program för cancerkontroll (National Cancer Control Programs, NCCP, 2002). Modellerna är anpassade till resurser och andra förutsättningar i det enskilda landet. Flera länder har tagit fram och börjat genomföra planer, strategier eller program, däribland , och . Utredaren skall i sitt arbete ta del av WHO:s arbete, erfa- renheter från andra länder samt övrigt relevant internationellt arbete. WHO har antagit beslut om hur strategier för icke- smittsamma sjukdomar bör genomföras, då det för flera olika sjuk- domar kan finnas liknande behov av insatser och åtgärder i syfte att förhindra eller försena uppkomst av sjukdom. Exempel på liknande förebyggande insatser som kan ha bäring på detta uppdrag är kost och fysisk aktivitet samt tobaksprevention. Om möjligt skall utre- daren föreslå hur genomförandet av förebyggande insatser kan samordnas med sådana insatser inom andra områden. Utredarens analyser, klarlägganden och förslag skall i huvudsak utgå från forskning, studier och rapporter som redan är tillgängliga och som är relevanta för uppdraget. Avsikten är inte att utredaren skall ta in primärmaterial för sina slutsatser, annat än om det är sär- skilt motiverat och av liten omfattning. Strategin skall ha såväl ett verksamhets- som patientperspektiv och avse frågor där utredaren bedömer att framtida utveckling av behov, kunskapsbildning, demografi och andra förändringar ställer särskilt stora krav på framförhållning. Det är upp till utredaren att bedöma hur de olika delarna i strategin skall prioriteras inbördes. Förslagen får inte innebära någon förändring i ansvarsförhållan- det mellan stat och sjukvårdshuvudmän. Särskilda frågor som skall ingå i cancerstrategin Med tanke på de problem som finns, skall utredaren inom ramen för den nationella cancerstrategin ta ställning till -behovet av och förutsättningarna för primärpreventiva insatser, -konsekvenserna av den förväntade utvecklingen av screening, vacciner och läkemedel, -behovet av och förutsättningarna för utvecklade former för kunskapsbildning och kunskapsspridning, -förutsättningarna för den palliativa vårdens tillgänglighet och kvalitet, -behovet av specialistläkare, -förutsättningarna för att minska ojämlikheter i vårdens resultat, samt -förutsättningarna för cancerforskning av hög kvalitet. Det nationella folkhälsomålet är "att skapa samhälleliga förutsätt- ningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen". Hälso- och sjukvården har här en viktig roll genom sin specifika kompe- tens, auktoritet, breda kunskap och stora kontaktyta gentemot befolkningen. Det går att minska insjuknanden i cancer. Det finns både klarlagda orsakssamband och evidensbaserade preventiva me- toder. Det är viktigt att utifrån detta bedöma vad som kan och bör göras för att minska antalet nya fall . Forskningen kring metoder för screening, vaccin och läkemedel på cancerområdet är i stark expansion. I ett längre tidsperspektiv finns det anledning att förutse stora positiva effekter för medbor- gare och patienter. Antalet behandlingsmöjligheter ökar snabbt men leder ofta till ökade kostnader. Detta ställer särskilt stora krav på strategier för genomtänkt introduktion, användning och upp- följning för att åstadkomma en god kostnadseffektivitet. Kunskapsbildning och kunskapsspridning är en viktig del i styr- ningen av hälso- och sjukvården. Kunskapsunderlag består bland annat av kunskapsöversikter, riktlinjer, vårdprogram, strukturer för systematiskt förbättringsarbete och klinisk forskning. Utredaren skall därför ta ställning till om det finns behov av och förutsätt- ningar för utvecklade former för kunskapsbildning och kunskaps- spridning på cancerområdet. Cancerpatienter är i majoritet inom den palliativa vården. Denna typ av vård bygger på ett förhållningssätt som syftar till att för- bättra livskvaliteten för patienter och familjer som drabbas av pro- blem som kan uppstå vid livshotande sjukdom. Palliativ vård före- bygger och lindrar lidande genom tidig upptäckt, noggrann analys och behandling av smärta och andra fysiska, psykosociala och existentiella problem. Flera studier visar på brister och stora skill- nader inom landet när det gäller tillgänglighet och kvalitet inom den palliativa vården. I takt med den förväntade ökningen av an- talet personer som insjuknar i cancer kommer behovet av palliativ vård att bli allt större. En långsiktig strategi och planering är därför nödvändig för att sjukvårdshuvudmännen skall kunna möta fram- tida behov av palliativ vård. God vård förutsätter god tillgång till specialistläkare och annan vårdpersonal. Enligt i framför sjukvårdshuvudmännen att det råder brist på pato- loger, radiologer, urologer och onkologer. Det finns anledning att tro att denna brist blir än mer påtaglig , vilket kan även- tyra säkerhet och kvalitet på . Det finns också skäl att anta att den framtida utvecklingen av diagnostiska och terapeutiska metoder kräver delvis ny kompetens. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Olika studier visar att socioeko- nomiska faktorer påverkar både överlevnad och dödlighet. Detta är inte tillfredsställande med tanke på att det i hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763) anges att vård skall ges på lika villkor. Det impli- cerar dessutom att det finns en potential för längre överlevnad och lägre dödlighet. Åtgärder för att stärka patientperspektivet Förutom de förslag som bygger på redan tillgängligt material skall utredaren överväga möjligheten att i samråd med intresserade sjuk- vårdshuvudmän initiera en eller flera försöksverksamheter. Dessa försök skall syfta till att åstadkomma en patientanpassad organisa- tion för vården av cancersjuka. Försöken bör utformas utifrån vetenskapliga kvalitetskriterier och ha formen av en brett upplagd interventionsstudie som avrapporteras till regeringen efter att den avslutats och utvärderats. Cancersjukvården är i hög grad en multidisciplinär verksamhet, vilket innebär att många olika specialister måste konsulteras och delta i behandlingen. Den tid som en patient har kontakt med sjuk- vården är oftast mycket lång exempelvis från det första besöket hos primärvården till den sista uppföljningskontakten mellan fem och . Svensk cancersjukvård har goda behandlingsresultat mätt i överlevnadstid och dödlighet. Det finns dock många vittnesbörd och studier som visar att vården inte är organiserad så att den underlättar för patienterna och de anhöriga, exempelvis när det gäller information, kontakter, väntan, förutsägbarhet och tillgäng- lighet. finns anledning att tro att patienter kommer att ställa högre och berättigade krav på kvalitet i service och information. Det är därför angeläget att finna lösningar där vårdkedjan, i högre grad än vad som är fallet , är uppbyggd med hänsyn till patientens behov av kontinuitet, förutsägbarhet, pålitliga besked och tydlig information. Utredaren skall beakta hälso- och sjukvårdens utformning och bemötande ur ett barnperspektiv då antalet barn som insjuknar i cancer ökar. Barn och deras familjer kan dessutom antas ha sär- skilda behov när det gäller bemötande, anhörigstöd och vårdfor- mer. Utredaren skall även beakta jämställdhetsperspektivet då det kan finnas skillnader i förutsättningar för kvinnor och män. Konsekvenser av utredningens förslag Förslagens konsekvenser skall redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren skall i sin redovisning lägga särskild vikt vid att redovisa förslag till finansie- ring i de delar förslagen innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för det allmänna liksom vid att redovisa i vilken utsträck- ning förslagen påverkar den kommunala verksamheten och själv- styrelsen. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren skall biträdas av en grupp sakkunniga. Utredaren skall under utredningens gång även anlita de experter som han eller hon bedömer nödvändiga för analys och bedömningar. Utredaren skall sträva efter ett brett samråd med berörda aktö- rer på området. Särskild vikt skall läggas vid samråd med Kommuner och Landsting (SKL). Utredaren skall även samråda med andra utredningar och projekt med bäring på uppdraget såsom exempelvis Utredning av den kliniska forskningens behov och vill- kor samt förslag till handlingsplan (dir. 2007:39) och pågående pro- jekt som syftar till att samordna den regionala kunskapsstyrningen inom cancervården. De förslag som lämnas angående forskning skall ansluta till förslag i ovanstående utredning om den kliniska forskningen. Utredaren skall så långt möjligt understödja och beakta den ut- veckling av styr- och organisationsformer inom vården som redan äger rum ute hos sjukvårdshuvudmännen. Detta för att strategin skall få maximalt genomslag. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Förteckning över av utredningen beställda underlag 1Framtida cancerprevalens och cancerincidens i . Prognoser 2006–2030 Framtida cancerprevalens i . Prognoser 2006–2030 Framtida cancerincidens i . Prognoser 2006–2030 2Future scan for Cancer Strategy 4Läkemedel och medicinteknik inom den framtida cancervården svar på frågor med anledning av arbetet med en nationell cancerstrategi Medicinteknik och cancerbehandling i ett framtidsperspektiv 5Tillgång på personal och flexibel personalanvändning inom cancervården Flexibel personalanvändning i cancervården Tillgång på personal inom cancervården 7Socioekonomiska skillnader och cancerinsjuknande och överlevnad Kompendierna finns att ladda ner på /social/cancerstrategi För mer information kontakta , och sjukvård, 103 33 , telefon (vx). 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion.. [8] Nya nät för förnybar el.