sou · GXB340 · 2009-04-16 00:00:00 — Dessa kostnader bör därför finansieras på samma sätt som kostnaderna för den nuvarande tillsynsverksamheten, dvs. inom ramen för en anslagsfinansiering. 4.2Konsekvenser för små företag Utredningens förslag gäller alla arbetsställen oavsett storlek. Mot den bakgrund som beskrivits tidigare, och där mindre företag i vissa avseenden uppvisar en förhållandevis högre frekvens av arbetsskador, kan det ses som en fördel att de som saknar egen kompetens eller resurser inom arbetsmiljöområdet genom en genomgång av verksamheten kan få hjälp, information och upplysningar till stöd för identifierandet av brister i arbetsmiljön. Konsekvenser av utredningens förslag 4.3Konsekvenser för personlig integritet I avsnitt 3.3 berörs vissa frågor som rör personlig integritet. Sammanfattningsvis kan konstateras att uppgifter om fysiska personer som driver verksamheter med anställda t.ex. under en enskild firma, kan komma att publiceras på webbplats. Särskilt yttrande från ledamöterna i referensgruppen , , , och Vi kan inte ställa oss bakom förslaget om en förstärkt tillsyn med marknadsinslag. De grundläggande skälen till vår inställning är: vad är det för problem som screening och arbetsmiljömärkning skulle kunna vara svar på, vad skulle systemet egentligen mäta och på vad sätt skulle det bidra till en bättre arbetsmiljö. Utredningens uppdrag är att se över behovet av och möjligheterna att införa styrmedel som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara, genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Utredaren ska särskilt utreda möjligheterna att koppla sådana styrmedel till tillsyn. Det system som har införts i för s.k. screening av arbetsställen och tilldelning av s.k. bör därvid beaktas. Av budgetära skäl har utredaren tvingats hantera uppdraget i omvänd ordning. Frågan om arbetsmiljömärkning har därför hanterats först och utredningens huvudfrågor har ännu inte kunnat utredas. Detta anser vi är en avgörande brist i grundförutsättningarna för utredningen, eftersom det underlag som bör ligga till grund för ett konkret förslag av det slag som utredningen lämnar i sitt första delbetänkande, inte finns tillgängligt. För att kunna ta ställning till om det behövs styrmedel, varför och hur de ska utformas m.m. måste det först göras en noggrann utredning av de betydligt mer övergripande frågorna om hur behoven ser ut, vad den så kallade marknaden är i detta sammanhang, hur man kan lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft och hur de positiva incitament som finns för arbetsmiljöåtgärder kan förstärkas genom olika styrmedel. Styrmedlen ska också kunna uppfattas som välmotiverade, legitima och rättssäkra och ska dessutom kunna tillämpas för samhällets olika typer av företag och verksamheter. Fördelar i förhållande till kostnader? Vi anser att utredningen inte har kunnat visa några belägg för att den föreslagna modellen innebär sådana drivkrafter och incitament som Ds 2008:16 syftar till. Förslaget beräknas dessutom medföra avsevärda statsfinansiella kostnader samt administrativa kostnader och dito börda för företagen. Utredningens bedömning är att kostnaden för () skulle bli 600–för personal samt 85–i ökade kostnader for utbildning och infrastruktur. Ett förslag som innebär så höga kostnader, därtill i en djup lågkonjunktur, måste föregås av en betydligt mer djupgående analys av potentiella fördelar. Företagens administrativa kostnader med anledning av förslaget är alltför bristfälligt utredda. Ämnet ägnas ett stycke i avsnittet Konsekvenser, utan några jämförelser mellan nuvarande och framtida administrativa kostnader. Även bedömning av nödvändig personlig närvaro från företaget under tillsynsbesöken är bristfällig. Härmed går det inte att bilda sig en uppfattning om de merkostnader som förslaget kan medföra för företagen. Screeningen skulle vidare finnas vid sidan om den ordinarie tillsyn som bedrivs av AV, men utifrån konsekvensbeskrivningen finns det ingen möjlighet att bedöma hur företagens totala administrativa börda skulle se ut om förslaget genomförs. Utgångspunkten för förslaget är den danska modellen, vilken är varken färdigbyggd eller färdigutredd. Ingen vet med säkerhet vilka effekter den haft på arbetsmiljön i företagen och i verksamheterna, än mindre kan man säga vilka marknadseffekter den har medfört. Utredningen säger att den fått intrycket att det är en relativt spridd uppfattning att många arbetssökande använder sig av informationen på Arbejdstilsynets webbplats. Några bevis för att så är fallet presenteras emellertid inte. Inte heller kan man påvisa några effekter i kundrelationer och liknande. Vidare är arbetsgivarna i starkt kritiska till systemet. Utredningen har inte heller gjort någon övergripande jämförelse mellan hur respektive lands regelsystem samverkar med dess system för tillsyn. Det finns därmed inget underlag som visar hur en arbetsmiljömärkning av dansk modell, om än något modifierad, passar ihop med det svenska regelsystemet. En av grunderna i den föreslagna modellen sägs vara att märkningen ska bygga på beslut som vunnit laga kraft. Vidare uppges att det ska vara möjligt för arbetsgivaren att få resultatet av besöket överprövat innan uppgifterna kan göras tillgängliga och offentliga. Utredningens muntliga förslag från innebär, såsom vi uppfattat det, tre nivåer. 1. inget inspektionsmeddelande – grönt. 2. inspektionsmeddelande – gult. 3. föreläggande eller förbud – rött. Härmed bryts principen om att lagakraftvunna beslut ska ligga till grund för märkningen, vilket innebär att förslaget inte uppfyller kraven på rättssäkerhet. De olika stegen i modellen inklusive konsekvenserna är vidare bristfälligt utredda, såväl i formellt som i materiellt hänseende. En grundläggande fråga som marknadseffekten av en positiv symbol är inte utredd på ett tillfredställande sätt. Vi vet att många organisationer ägnar mycket tid och pengar åt frivillig certifiering i tron att det ger marknadsfördelar, men några bevis för att så är fallet finns inte. Viktiga delar saknas i förslaget, t.ex. hur länge finns de negativa symbolerna kvar, vad händer om arbetsgivaren rättar till bristerna etc. Ett annat problem som vi kan se är hanteringen av verksamheter med många arbetsställen, men där endast en verksamhet finns En negativ symbol som gäller ett enda arbetsställe drabbar då hela verksamheten, trots att denna för övrigt inte har några som helst anmärkningar. Behovet av rådgivning kan tillgodoses ändå Utredningen säger att fördelarna med screening skulle bl.a. vara att ett stort antal mindre arbetsställen får möjlighet till en kvalificerad rådgivning i betydligt större utsträckning än och att en ökad medvetenhet om arbetsmiljöfrågorna och deras betydelse för såväl hälsa och säkerhet som verksamheten skulle kunna åstadkommas. Att arbetsgivarna ska kunna få stöd och hjälp i arbetet med att åstadkomma en god arbetsmiljö genom en mer rådgivande roll för AV är något som starkt efterfrågas, särskilt med tanke på det svårbegripliga regelsystemet inom arbetsmiljöområdet. En kvalificerad rådgivning från AV:s sida är således önskvärd, men vi anser att det inte finns några skäl att koppla den till en arbetsmiljömärkning. Vi föreslår att AV i stället utvecklar sin rådgivningsverksamhet. Vi tror att sådan utveckling dessutom skulle kosta avsevärt mindre. Resurserna skulle dessutom komma till en betydligt mer konstruktiv användning. Det nuvarande tillsynssystemet är enligt vår uppfattning inte det mest optimala, men vi är övertygade om att det går att göra förbättringar inom ramen för systemet. Tveksamma slutsatser om sjukfrånvaro Utredningen uppger att en relativt stor del av sjukfrånvaron, , skulle ha sin orsak i arbetsförhållandena, varför förebyggande åtgärder inom arbetsmiljöområdet kan förväntas resultera i minskad frånvaro. Det finns inga tillförlitliga siffror om hur stor del av sjukfrånvaron som kan relateras till arbetet. De undersökningar som gjorts inom vissa branscher och företag pekar på betydligt lägre siffror. Dessutom visar statistik på att både sjukfrånvaron och antalet anmälda arbetsskador minskar. På grund av den snäva tidsram utredaren haft att arbeta med har extremt getts för både experter och referensgrupp till utredningen att lämna särskilda yttranden. Vi har inte haft någon möjlighet att på ett tillfredsställande sätt kunna bilda oss någon uppfattning om förslagets innebörd och konsekvenser, än mindre att förankra något ställningstagande inom våra respektive organisationer. Vi väljer att avge ett gemensamt särskilt yttrande för att på det sättet understryka vår starka tveksamhet till förslaget. Vi anser sammantaget att utredningen inte kunnat visa att det finns ett behov av arbetsmiljömärkning, på vad sätt sådan märkning skulle innebära positiva incitament för företagen och förstärka de ekonomiska och andra drivkrafterna för att uppnå förbättringar i arbetsmiljöarbetet. Den föreslagna modellen kommer därmed inte att kunna leverera ett sådant uppenbart mervärde för företagen att det kommer att vinna legitimitet och trovärdighet bland dem. Vi ser däremot fram emot den fortsatta utredningen om styrmedel som kan lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft, i enlighet med utredningens direktiv. En särskild utredare ska se över behovet av och möjligheterna att införa styrmedel på arbetsmiljöområdet som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Sådana styrmedel kan handla om att arbetsmiljöstandarden på olika verksamheter bedöms och att verksamheter med ett väl fungerande arbetsmiljöarbete eller en på ett visst sätt bedömd god arbetsmiljö kan lyftas fram för att förstärka marknadsmekanismer t.ex. när det gäller rekrytering av arbetskraft och konkurrensförutsättningar. Exempel på sådana styrmedel är arbetsmiljömärkning, certifiering eller liknande marknadsorienterade styrmedel. Även styrmedel som lyfter fram eller förstärker sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetens resultat ingår i uppdraget. Utredaren ska särskilt utreda möjligheterna att koppla sådana styrmedel till tillsyn av efterlevnaden av arbetsmiljölagen. Det system som har införts i för s.k. screening av arbetsställen och tilldelning av s.k. m.m. bör därvid beaktas. En tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken Inom pågår ett arbete med att utforma den framtida arbetsmiljöpolitiken. Inom ramen för arbetet tas det fram underlag för en diskussion och överväganden om den framtida politiken. Promemorian Arbetsmiljön och utanförskapet – en tankeram för den framtida arbetsmiljöpolitiken (Ds 2008:16), som presenterades , har tagits fram som ett led i detta arbete. Promemorian innehåller en faktaredovisning och vissa slutsatser om principiella utgångspunkter för det fortsatta arbetet. Inom ramen för arbetet sker samråd med arbetsmarknadens parter. Det fortsatta arbetet med den framtida arbetsmiljöpolitiken Huvudinriktningen för arbetet med den framtida arbetsmiljöpolitiken är följande. Arbetsmiljöpolitiken måste ges en mer offensiv och positiv innebörd. Det ska inte enbart handla om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan även i mycket högre grad om att se arbetsmiljön som något som kan utveckla såväl individer som verksamhet och vara en framgångsfaktor och ett konkurrensmedel. Den andra viktiga utgångspunkten för det fortsatta arbetet är att arbetsmiljön och arbetsmiljöpolitiken har stor betydelse för att möjliggöra regeringens jobbpolitik, en politik som innebär att alla som vill och kan arbeta ska ha möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Den ska tillsammans med jobbpolitiken bidra till att minska utanförskapet på arbetsmarknaden och inom arbetslivet genom att skapa förutsättningar inte bara för fler arbeten utan även för arbeten med goda och utvecklande arbetsvillkor, som ger möjlighet för fler att delta i arbetslivet. Sammanfattningsvis finns därmed två huvudfokus för det fortsatta arbetet med den framtida arbetsmiljöpolitiken, nämligen att den ska bidra till den samlade jobbpolitiken samt att den ska lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. Inom ramen för inriktningen som handlar om arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft betonas, bl.a. i promemorian Ds 2008:16, behovet av att undersöka vilka styrmedel som skulle kunna fungera för att lyfta fram och förstärka de verksamhets- mässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö samt vilken roll staten respektive arbetsmarknadens parter och andra marknadsaktörer ska ha på det här området. Därvid kan det övervägas om arbetsmiljöcertifiering eller någon annan form av bedömning och utpekande av bra arbetsgivare är något som skulle kunna förstärka marknadsmekanismer när det gäller rekrytering av arbetskraft och konkurrensförutsättningar. Arbetsmiljö och ekonomi – arbetsmiljön som konkurrensmedel Arbetsmiljön kan ha en ekonomisk betydelse för såväl individ och samhälle som företag och andra organisationer. Kopplingen mellan arbetsmiljö och ekonomi har fått en allt större uppmärksamhet och särskilt inom de nordiska länderna används ekonomiska argument för att motivera satsningar på en bättre arbetsmiljö. Med en ökad betoning av helhetssynen på arbetsmiljön och särskilt mot bakgrund av införandet av krav på ett systematiskt arbetsmiljöarbete som är integrerat i verksamheternas planering och drift (i enlighet med 3 kap. 2 a § arbetsmiljölagen) har sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetsutveckling liksom verksamheternas resultat betonats alltmer. Frågan om att hitta sätt att redovisa kostnader för ohälsa och en dålig arbetsmiljö respektive intäkter av en bra arbetsmiljö har varit aktuell . Företag och förvaltningar har också använt olika personalekonomiska redovisningar. En särskild form av redovisning, som ibland har gått under namnet hälsobokslut är de obligatoriska redovisningar av sjukfrånvaron som ska ske i företags och förvaltningars årsbokslut enligt särskild författningsreglering. Inom ramen för den dåvarande regeringens försöksverksamhet inom den offentliga sektorn –2006 har det i ett projekt prövats olika alternativa modeller för att styra och redovisa resultat och effekter av förebyggande och rehabiliterande insatser hos ett antal kommuner. har haft regeringens uppdrag att följa och utvärdera detta och övriga projekt i försöksverksamheten. Slutredovisning av uppdraget gjordes (dnr 2003- 00032, N2002/11731/ARM, se även . De här frågorna har belysts i promemorian Ds 2008:16. Där har bl.a. angivits följande (s. 139): Ett annat alternativ är att kräva eller främja att de ekonomiska konsekvenserna av arbetsmiljön, såväl fördelar/nyttan som kostnaderna, synlig- eller tydliggörs utåt och internt i verksamheten. finns lagstadgade krav på en obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsredovisningarna hos företag och förvaltningar (ofta kallade hälsobokslut), men däremot inga krav på en arbetsmiljöredovisning eller en personalekonomisk redovisning. Olika modeller och metoder finns utformade för att redovisa personalförhållanden i form av olika nyckeltal m.m. Det finns anledning att fundera över hur användbara modeller och metoder kan tas fram och hur de kan ges en bred spridning. Ekonomiska styrmedel skulle även kunna vara fördelaktiga ur konkurrenssynpunkt. Företag ska inte få fördelar av att göra avkall på arbetsmiljön. Det finns anledning att i stället överväga hur de positiva incitament som finns för arbetsmiljöåtgärder kan förstärkas genom olika styrmedel. I promemorian förs en diskussion om arbetsmiljön som konkurrensmedel bl.a. mot bakgrund av den demografiska utvecklingen med en ökad andel äldre i befolkningen och en minskad andel i yrkesverksamma åldrar och därmed en eventuell brist på arbetskraft. Det diskuteras om och på vilket sätt den marknadsmässiga fördelen av en god arbetsmiljö kan stimuleras ytterligare, t.ex. genom att arbetsmiljöstatusen hos olika arbetsställen redovisas och att resultatet kommuniceras utåt mot omvärlden. I promemorian nämns bl.a. den danska modellen, som innebär att arbetsstället i fråga efter ett tillsynsbesök av den danska arbetsmiljömyndigheten tilldelas en smileysymbol som offentliggörs på tilsynets webbplats. I systemet ingår också en s.k. screening av samtliga arbetsställen i , varvid det görs en bedömning av arbetsmiljöstandarden som får betydelse för den framtida tillsynen och för tilldelandet av smileysymboler. Det finns även en koppling till certifieringssystem för arbetsmiljön. I promemorian nämns vidare de initiativ som tagits i fråga om arbetsgivarvarumärken samt arbetet med frågor om företagens sociala ansvar (CSR)(se s. 22). TI finns möjlighet för företag och förvaltningar att certifiera ledningssystemet för arbetsmiljö. Sådan certifiering görs mot föreskrifter i AFS 2001:1, Systematiskt arbetsmiljöarbete. Systemet innehåller krav på ett ledningssystem som ofta kombineras med kvalitets- och/eller miljöledningssystem. Uppbyggnaden av systemet och certifieringen görs i samverkan med de fackliga representanterna. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, SWEDAC, ackrediterar certifieringsorganen i enlighet med särskilda föreskrifter om sådan ackreditering. Certifiering med SWEDAC-ackreditering inom arbetsmiljöområdet kan även göras mot den amerikanska standarden OHSAS 18001.T En särskild utredare ska mot den angivna bakgrunden se över behovet av och möjligheterna att införa styrmedel på arbetsmiljöområdet som innebär att arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft tas till vara genom att lyfta fram och förstärka de verksamhetsmässiga och ekonomiska drivkrafterna av en god arbetsmiljö. Sådana styrmedel kan handla om att arbetsmiljöstandarden på olika verksamheter bedöms och att verksamheter med ett väl fungerande arbetsmiljöarbete eller en på ett visst sätt bedömd god arbetsmiljö kan lyftas fram för att förstärka marknadsmekanismer t.ex. när det gäller rekrytering av arbetskraft och konkurrensförutsättningar. Exempel på sådana styrmedel är arbetsmiljömärkning, certifiering eller liknande marknadsorienterade styrmedel. Även styrmedel som lyfter fram eller förstärker sambandet mellan arbetsmiljö och verksamhetens resultat ingår i uppdraget. Utredaren ska särskilt utreda möjligheterna att koppla sådana styrmedel till tillsyn av efterlevnaden av arbetsmiljölagen. Möjligheten att använda certifieringssystem ska övervägas. Utredaren ska kartlägga, beskriva och beakta existerande styrmedel av nu aktuell karaktär i och andra länder och de erfarenheter och effekter som de haft på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Det system som har införts i för s.k. screening av arbetsställen och tilldelning av s.k. m.m., liksom den prioritering och klassificering av arbetsställen som sker som ett led i planeringen av tillsyn bör beaktas. Utredaren ska också beakta EG-rättens grundläggande krav på fri rörlighet. Utredaren ska vidare beakta ratificerade internationella konventioner. Utredaren ska beakta den forskning som kan finnas på området nationellt och internationellt. Om utredaren bedömer att det finns behov av reglering ska förslag om den närmare utformningen av en sådan reglering lämnas. Utredaren ska bedöma och redovisa effekterna på arbetsmiljön av sina förslag. Utredaren ska redovisa konsekvenserna av och kostnaderna för sina förslag samt föreslå hur kostnaderna ska finansieras. Utredaren ska i sitt arbete samråda med arbetsmarknadens parter samt och andra berörda myndigheter. Resultatet av uppdraget ska i fråga om möjligheterna att koppla i uppdraget aktuella styrmedel till tillsyn av efterlevnaden av arbetsmiljölagen redovisas . Redovisningen vad gäller kvarvarande frågor ska ske . Certifiering av produkter och tillverkningsprocesser bygger som annan certifiering på kravdokument i form av nationella eller internationella standarder eller andra allmänt accepterade dokument. Produktcertifiering kan vara antingen frivillig eller tvingande. I det här sammanhanget redovisas även Europeiska unionens (EU:s) system för produktkontroll. Detta system liknar i stora delar ett certifieringssystem. Inom EU fastställs harmoniserade produktkrav i s.k. produktdirektiv/inre marknadsdirektiv. Kraven innebär att produkterna ska uppfylla vissa grundläggande krav på skydd för hälsa och säkerhet för att få släppas ut på den gemensamma marknaden. Grundregeln är att produkter som uppfyller kraven i ett produktdirektiv inte får hindras från att släppas ut på marknaden i EU. Exempel på områden där det finns harmoniserade produktkrav är maskiner, tryckkärl, personlig skyddsutrustning och elektrisk utrustning. I de produktdirektiv, som har utformats enligt den s.k. nya metoden1, finns en särskild ordning för att genomföra tredjepartskontroll av produkter, vilken liknar certifieringen. Kontrollen innebär bedömning av överensstämmelse och den genomförs av s.k. anmälda organ. I detta system konkurrerar de anmälda organen med varandra på en marknad. De anmälda organen genomgår en granskning liknande den som certifieringsorgan genomför vid en ackreditering och de anmäls därefter till . 1 Enligt rådets resolution av om den nya metoden för harmonisering av produktkrav och avskaffande av tekniska handelshinder, EGT C 136, . Samtliga produkter som bedöms överensstämma med kraven – antingen av tillverkaren själv eller efter en bedömning av överensstämmelse av ett anmält organ – ska åtföljas av en s.k. EG-försäk- ran om överensstämmelse och ett CE-märke ska vara anbringat på produkten. I produktdirektivet om maskiner2 finns olika förfaranden för bedömning av överensstämmelse införda för vissa maskiner. Ett sådant förfarande avser tillverkarens kvalitetssystem för konstruktion, tillverkning, slutkontroll och provning. Förfarandet benämns fullständig kvalitetssäkring och innebär att det anmälda organet bedömer och godkänner kvalitetssystemet samt övervakar dess tillämpning. Ett annat förfarande för bedömning av överensstämmelse är s.k. EG-typkontroll. Det speciella med EU:s system är att om t.ex. en maskin är tillverkad i enlighet med en s.k. harmoniserad standard så ska den presumeras att uppfylla direktivets grundläggande hälso- och säkerhetskrav och dessutom behöver en sådan maskin inte genomgå en tredjepartskontroll. Av försäkran om överensstämmelse och CE-märkningen ska i tillämpliga fall framgå vilket anmält organ som har medverkat vid EG-typkontrollen. Detta sker genom att ett identifikationsnummer för det anmälda organet anges. PEFC (Programme for the Endorsement of schemes) är ett system för certifiering och märkning av produkter från skogsbruk och där hänsyn ska tas till miljö, produktion och sociala aspekter. Systemet är internationellt och målet är ett hållbart skogsbruk. Företag som önskar märka sina produkter med PEFC:s logo ska kunna visa att en certifierad andel av virkesråvaran kommer från ett PEFC-certifierat skogsbruk. För detta krävs spårbarhetscertifikat. 2 och rådets direktiv /42/EG av om maskiner och om ändring av direktiv /16/EG (omarbetning), EGT L 157, s. 24 (Celex 32006L0042). Miljövarudeklarationer avses ge en kvalitetssäkrad och jämförbar information om produkters och tjänsters miljöpåverkan med utgångspunkt i livscykelanalyser. De ska kunna användas som informationskälla i råvaruleverantörsledet, av inköpare inom näringsliv och förvaltning vid upphandling och inköp samt av konsumenter i samband med inköp av bland annat kapitalvaror. Ett system med certifierade miljövarudeklarationer, EPD (Declaration) stöds av staten och industrin och är ett system för information om produkters och även tjänsters miljöprestanda. Systemet är en tillämpning av den internationella standarden ISO 14025. Systemet drivs av Miljöstyrningsrådet3. Certifiering av personer innebär att ett oberoende organ värderar och bekräftar personers yrkesmässiga kompetens, dvs. kunskaper och erfarenheter, och deras förmåga att använda dem på ett ändamålsenligt sätt.