sou · GWB325 · 2009-01-01 00:00:00 — Data om försäljning av utrustning och apparater kan i allmänhet erhållas från återförsäljarna. Särskilda undersökningar och mätningar kan också göras. För att bestämma energibesparingarnas storlek kan tillgängliga data jämföras med försäljningssiffrorna. Om denna metod används, bör korrigeringar göras om användningen av utrustningen och apparaterna ändras. D a t a f ö r b e l a s t n i n g e n h o s s l u t f ö r b r u k n i n g e n Energiförbrukningen i en byggnad eller anläggning kan mätas för att registrera energiefterfrågan före och efter införandet av en åtgärd för förbättrad energieffektivitet. Viktiga faktorer (till exempel produktionsprocess, särskild utrustning, uppvärmningsanordningar) kan mätas noggrannare. 2.2 Data och metoder som grundas på uppskattningar D a t a s o m u p p s k a t t a s g e n o m a n v ä n d n i n g a v e n k e l t e k n i k : I n g e n i n s p e k t i o n Beräkning av uppskattade data genom användning av enkel teknik utan inspektioner på plats är den vanligaste metoden för att erhålla data för mätning av uppskattade energibesparingar. Data kan uppskattas genom användning av tekniska principer, utan att använda data från platsen, men med antaganden som grundas på utrustningsspecifikationer, prestandaegenskaper, driftsprofiler efter vidtagna åtgärder och statistik osv. D a t a s o m u p p s k a t t a s g e n o m a n v ä n d n i n g a v a v a n c e r a d t e k n i k : I n s p e k t i o n Energidata kan beräknas på grundval av information som erhålls av en extern expert i samband med en besiktning eller annan typ av besök vid en eller flera utvalda anläggningar. På detta sätt kan man utveckla mer sofistikerade algoritmer eller simuleringsmodeller som kan användas vid ett större antal anläggningar (till exempel byggnader, inrättningar, fordon). Denna typ av mätningar kan ofta användas för att komplettera och kalibrera data som uppskattas genom användning av enkel teknik. Alla metoder som anges i punkt 2 rymmer ett visst mått av osäkerhet. Osäkerhet kan bero på följande (1): a)Instrumentfel: dessa uppkommer vanligen på grund av fel i produkttillverkarens specifikationer. En modell för att fastställa den kvantifierbara osäkerheten på grundval av dessa tre feltyper anges i Appendix B till International Performance Measurement & Verification Protocol (IPMVP). L 114/82 Europeiska unionens officiella tidning b)Modellfel: det rör sig vanligen om fel i den modell som används för att uppskatta parametrar för insamlade data. c)Provtagningsfel: det rör sig vanligen om fel som beror på att man observerar ett urval av enheter snarare än alla enheter som omfattas av undersökningen. Osäkerhet kan också bero på planerade och oplanerade antaganden. Dessa hänger vanligen samman med uppskattningar, antaganden och/eller användning av tekniska data. Förekomsten av fel hänger också samman med det system som valts för insamling av data (se punkt 2.1 och 2.2). En närmare angivelse av osäkerheten rekommenderas. Medlemsstaterna kan välja att använda metoden för kvantifierad osäkerhet när de avlägger rapport om de mål som fastställs i detta direktiv. Den kvantifierade osäkerheten skall sedan uttryckas på ett statistiskt meningsfullt sätt, med angivande både av noggrannheten och konfidensnivån. Till exempel: Det kvantifierbara felet är ± konfidensintervall. Om metoden med kvantifierbar osäkerhet används skall medlemsstaterna också ta hänsyn till att den godtagbara osäkerhetsnivå som krävs vid beräkning av energibesparingar är en funktion av besparingsnivån och kostnadseffektiviteten till följd av minskande osäkerhet. 4.Harmoniserade livslängder för åtgärder för förbättrad energieffektivitet i bottom‑up‑beräkningar Vissa åtgärder för förbättrad energieffektivitet sträcker sig medan andra åtgärder pågår . Nedanstående förteckning ger exempel på den gemensnittliga livslängden för åtgärder för förbättrad energieffektivitet: Isolering av vind i privatbostäder Isolering av skalmur i privatbostäder Fönster, klassade E till C (i m2) Värmepannor, klassade B till A Värmekontroller – uppgradering genom utbyte av värmepanna Källa: –2008, UK. För att säkerställa att alla medlemsstater tillämpar samma livslängd för likartade åtgärder skall livslängderna vara harmoniserade på europeisk nivå. Kommissionen skall därför med stöd av den kommitté som inrättas enligt artikel 16 ersätta ovannämnda förteckning med en förteckning över den genomsnittliga livslängden för olika åtgärder för förbättrad energieffektivitet . 5.Hantering av energibesparingarnas multiplikatoreffekter och undvikande av dubbelräkning vid kombinerade top‑down‑ och bottom‑up‑beräkningsmetoder Genomförandet av en åtgärd för förbättrad energieffektivitet, till exempel isolering av varmvattenberedare och rörledningar i en byggnad, eller andra åtgärder med motsvarande effekt, kan ge framtida multiplikatoreffekter på marknaden, dvs. att marknaden kommer att vidta en åtgärd automatiskt utan ytterligare medverkan av de myndigheter eller organ som avses i artikel 4.4 eller någon privat tillhandahållare av energitjänster. En åtgärd med multiplikatorpotential skulle i de flesta fall vara kostnadseffektivare än åtgärder som behöver upprepas regelbundet. Medlemsstaterna skall uppskatta sådana åtgärders energibesparingspotential, inklusive deras multiplikatoreffekter, och kontrollera de totala effekterna i en efterhandsutvärdering med hjälp av indikatorer om så är lämpligt. Vid utvärderingen av övergripande åtgärder får energieffektivitetsindikatorer användas, såvida det går att bestämma i vilken riktning de skulle ha utveckla sig om de övergripande åtgärderna inte vidtagits. Det måste emellertid, så långt det är möjligt, kunna uteslutas att de energibesparingar som uppnåtts med hjälp av åtgärderna inkluderas i beräkningen av de besparingar som uppnåtts genom målinriktade energieffektivitets- program, energitjänster och andra politiska styrmedel. Detta gäller framför allt i samband med energi- eller koldioxidskatter och informationskampanjer. Europeiska unionens officiella tidning L 114/83 Dubbelberäkningar av energibesparingar skall korrigeras. Användning av matriser som hjälp att summera åtgärdernas verkningar uppmuntras. Medlemsstaterna skall inte beakta potentiella energibesparingar som uppkommer efter målperioden när de rapporterar om det övergripande mål som anges i artikel 4. Åtgärder som främjar långsiktiga marknadseffekter bör i vilket fall som helst uppmuntras, och åtgärder som redan har resulterat i att energibesparingarna gett multiplikatoreffekter bör beaktas i rapporterna om de mål som anges i artikel 4, förutsatt att de kan mätas och kontrolleras med hjälp av vägledningen i denna bilaga. Om de energibesparingar som erhålls genom en viss energitjänst eller annan åtgärd för förbättrad energieffektivitet anses vara kostnadseffektiva och nödvändiga, skall de kontrolleras av en tredje part. Detta kan göras av oberoende konsulter, energitjänstföretag eller andra marknadsaktörer. De behöriga myndigheter eller byråer i medlemsstaterna som avses i artikel 4.4 kan tillhandahålla närmare instruktioner om detta. Källor: A European Ex‑post Evaluation Guidebook for DSM and Programmes; IEA, INDEEP databas. IPMVP, Volym 1 (version ). L 114/84 Europeiska unionens officiella tidning Vägledande förteckning över energiomvandlingmarknader och delmarknader för vilka referensmått kan utarbetas: 1.Marknaden för hushållsmaskiner/informationsteknik och belysning 1.1Köksutrustning (vitvaror) 4.Marknaden för drivmotorer inom industrin 5.Marknaden för offentliga inrättningar 5.1Skolor/offentlig förvaltning 6.Marknaden för transporttjänster. Europeiska unionens officiella tidning L 114/85 Förteckning över sådana energieffektiva åtgärder som kan komma i fråga inom offentlig upphandling Utan att det påverkar nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning om offentlig upphandling skall medlemsstaterna se till att den offentliga sektorn tillämpar minst två av kraven i nedanstående förteckning inom ramen för den offentliga sektorns roll som ett exempel enligt artikel 5: a)Krav på att utnyttja finansiella instrument för energibesparingar, däribland avtal om energiprestanda, där mätbara och förutbestämda energibesparingar ställs som krav (inklusive i de fall då de offentliga förvaltningarna har lagt ut ansvaret på entreprenad). b)Krav på att inköpa utrustning och fordon på grundval av förteckningar som de myndigheter och organ som avses i artikel 4.4 skall upprätta och som innehåller energieffektiva produktspecifikationer för olika kategorier av utrustning och fordon, när så är lämpligt med hjälp av minimerade livscykelkostnadsanalyser eller jämförbara metoder för att säkerställa kostnadseffektiviteten. c)Krav på att inköpa utrustning som har effektiv energiförbrukning i alla lägen, även i viloläge, när så är lämpligt med hjälp av minimerade livscykelkostnadsanalyser eller jämförbara metoder för att säkerställa kost- nadseffektiviteten. d)Krav på att byta ut eller modifiera befintlig utrustning och befintliga fordon med den utrustning som finns förtecknad under b och c. e)Krav på att utnyttja energibesiktningar och genomföra de därav följande kostnadseffektiva rekommendatio- nerna. f)Krav på att inköpa eller hyra energieffektiva byggnader eller delar av dessa, eller krav på att byta ut eller modifiera inköpta eller hyrda byggnader eller delar av dessa för att göra dem mer energieffektiva. Vid en diskussion av energiskattesystemet är det väsentligt att göra en distinktion mellan fiskala samt miljö- och energistyrande skatter. Fiskala skatter bör ha så små styrande effekter som möjligt på resursallokeringen i ekonomin. Det innebär att de i huvudsak måste bäras av hushållen och företagen direkt, medan miljörela- terade skatter tas ut så generellt som möjligt för att uppnå bästa styreffekt. De grundläggande principerna för en samhällsekonomiskt effek- tiv fiskal beskattning, och därmed en effektiv hushållning med de knappa resurserna i ekonomin, är väl kartlagda. Huvudprincipen i optimal beskattning är att minimera skatternas effekter på utbudet av varor och tjänster i ekonomin. Detta betyder att rörliga skatte- baser bör ha låga skatter medan mer trögrörliga skattebaser tål högre skatter. I den mån energikostnaden är av avgörande betydel- se för lönsamheten i näringslivet är energianvändningen i närings- livet en rörlig skattebas. Detta innebär att det inte finns något egentligt fiskalt motiv för att beskatta energianvändningen i näringslivet. Detta gäller dock inte för hushållens energianvänd- ning, som är relativt prisokänslig och därför utgör en trögrörlig skattebas. Alla skatter bärs slutligen av hushållen genom att de belastar inkomster av arbete och kapital eller inkomsternas användning för konsumtion eller sparande. Punktbeskattning av produktionsfakto- rer är då en samhällsekonomiskt ineffektiv omväg eftersom sådan beskattning leder till snedvridningar i resursallokeringen i närings- livet. Det är billigare att beskatta fysiska personer direkt än genom omvägen via näringslivet. För skatter som är direkt ämnade att styra konsumtion eller produktion gäller givetvis inte huvudprincipen i optimal beskattning eftersom själva syftet med skatten är att påverka produktion och konsumtion. Svavelskatt, kvävedioxidskatt och koldioxidskatt har just till syfte att minska emissioner. Därför är distinktionen mellan fiskala skatter och miljöskatter central i en analys av energi- beskattningen. I tabell 1 redovisas statens skatteintäkter för olika energi- och skatteslag. Intäkter av energiskatter efter energi- och skatteslag , CO2B -B skatt Produktionsskatt, el från 2 Beskattning av energi i Bensin har beskattats och dieselolja . All- männa energiskatter har tagits ut på olja, kol och el sedan 1950- talet. har energiskatt också börjat tas ut på gasol och natur- gas. Koldioxidskatten och svavelskatten infördes . Koldioxid- skattesatsen motsvarar per kg utsläppt koldioxid. Svavelskatten tas ut efter svavelinnehållet i bränslet och baseras på skattesatsen per kg svavel. Mervärdeskatt tas ut på all energianvändning med undantag av flygbränslen. Utöver punktskatterna på energi tillkommer moms på , med undantag av flygbränslen. Moms betalas inte av industrin. För en konsument som värmer sin villa med eldningsolja stod skatterna för av det totala priset . För pellets var denna andel (enbart moms). För bensin var andelen skatt (inkl. moms) av det totala bränslepriset. Den svenska beskattningen av energi regleras i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Enligt lagen beskattas de EU-harmoniserade beskattade energiprodukterna (fossila bränslen som bensin, diesel- olja, kol och naturgas samt några icke-fossila bränslen som vege- tabiliska och animaliska fetter och fettsyrametylestrar) samt el. Det finns tre punktskatter som tas ut på energiprodukter: energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt. På el tas endast energiskatt ut. Till detta kommer mervärdeskatten. Energiskatt och koldioxidskatt tas ut på bensin, diesel, eldnings- olja, fotogen, gasol, naturgas och kolbränslen. är också vegetabiliska och animaliska fetter och fettsyra- metylestrar (t.ex. rapsmetylester, ) skattepliktiga. Svavelskatt tas ut på fossila bränslen inklusive torv. Energiskatt men inte koldioxidskatt tas ut för råtallolja. tas energi- och koldioxidskatt ut för innehållet av fossilt kol i hushållsavfall som förbränns. Den allmänna principen är att skatt endast ska tas ut när bränslet används som motorbränsle eller för uppvärmning. Det är också möjligt att använda bränslen skattefritt för vissa ändamål som är specificerade i lagen. Förutom de nämnda bränslena beskattas alla andra motor- bränslen. Vidare beskattas andra mineraloljor och alla andra kol- väten när de säljs eller förbrukas för uppvärmning. Emellertid beskattas inte flygbensin eller flygfotogen som används för flygning. Skattesatserna på mineraloljor och andra beskattade bränslen finns i tabell 2. Tabell 2 Allmänna energi- och miljöskatter från , exklu- sive moms CO2B -B skatt Eldningsolja 1, kr/mP (<0,svavel) Eldningsolja 5, kr/mP (0,svavel) Kol, kr/ton (0,svavel Gasol, kr/ton Naturgas, kr/1 000 mP Råtallolja, kr/mP , kr/ton, (0,svavel) Hushållsavfall, kr/ton Bensin, blyfri, miljöklass 1, kr/l Diesel, miljöklass 1, kr/l Naturgas/metan, kr/mP Gasol, kr/kg Källa: , Energiläget 2007. 2.1.1Skattenedsättning för bränslen som används vid industriell tillverkning och i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna. För tillverkningsindustrin (inklusive gruvindustrin och mineralut- vinningen) omfattar nedsättningsreglerna den energi som förbru- kas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. För övrig användning inom tillverkningsindustrin gäller samma beskattning som för övrigsektorn. I huvudsak gäller följande nedsättningar: För bränslen, som används för uppvärmning och i stationära motorer, betalas ingen energiskatt och av koldioxidskatten. Det finns en nedsättning för arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket som innebär att full energiskatt och av koldioxidskatten betalas. SOU 2008:25 Bilaga 3 Skattenedsättning medges med hela energiskatten och av koldioxidskatten på bränslen som används för produktion av värme vid samtidig produktion av el och värme i en kraftvärmeanläggning. Den andel av bränslet som fördelas på elproduktion är befriad från både energi- och koldioxidskatt. Ytterligare nedsättning för företag med hög energianvändning: 0,8-procentsregeln gäller för hela industrisektorn och jord- och skogsbruket: nedsättning ges för den del av koldioxidskatten som överstiger av försäljningsvärdet. För den över- skjutande delen betalas i skatt. För att få denna nedsättning krävs från att företaget skall vara energiintensivt enligt den s.k. 0,5-procentsregeln. Enligt 0,5- procentsregeln är ett företag energiintensivt om den kvarstående skatten (exkl. svavelskatt) efter den generella skattereduktionen på bränslen som används för uppvärmning och drift av stationära motorer i tillverkningsindustrin och växthus, uppgår till av förädlingsvärdet. 2.1.2Skattebefrielse för bränslen som används för vissa ändamål 1.bränslen som används för andra ändamål än som motorbränslen eller för uppvärmning, 2.bränslen som används i metallurgiska processer under förutsätt- ning att det ingående materialet genom uppvärmning i ugnar förändras kemiskt eller dess inre fysikaliska struktur förändras eller bibehålls i skänkar eller liknande kärl, 3.bränslen som används i processer för framställning av andra mineraliska ämnen än metaller under förutsättning att det ingående materialet genom uppvärmning i ugnar förändras kemiskt eller dess inre fysikaliska struktur förändras, 4.bränslet i en och samma process används både som bränsle för uppvärmning och för annat ändamål än som motorbränsle eller bränsle för uppvärmning, 5.andra bränslen än bensin som används för järnvägstransporter, 6.bränslen, utom flygfotogen och flygbensin, som används vid luftfart för annat än privat ändamål, 7.flygfotogen och flygbensin som används vid luftfart (såväl för kommersiella som privata ändamål), 8.bränslen som används för produktion av mineraloljor, kol, petroleumkoks och andra bränslen för vilka skatten betalas av tillverkaren och 9.bränslen som används för produktion av el (el beskattas med energiskatt när den förbrukas). 2.1.3Befrielse från punktskatt på biobränslen Biodrivmedel undantas helt från både energiskatt och koldioxid- skatt. Det sker genom regeringsbeslut för så kallade pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter. Det gäller främst bioetanol och rapsmetylester (). Biogas (metan) som framställts av biomassa är skattebefriad direkt genom en lagbestämmelse. Fetter och fettsyrametylestrar som används för uppvärmning blev skattepliktiga . Genom ett riksdagsbeslut har de skattebefriats med retroaktiv verkan från årets början. Energiskatt tas ut vid användning av el. Skattesatserna varierar beroende på vem som är förbrukare och var i landet användningen sker. Skattesatserna redovisas i tabell 3. Tabell 3 Allmänna energi- och miljöskatter för elanvändningen från , exklusive moms, öre per kWh CO2B -B skatt El, norra , öre/kWh El, övriga Sveige, öre/kWh Källa: : Energiläget 2007. Skattebefrielse medges för el som produceras på särskilt sätt eller används för vissa speciella ändamål, nämligen: 1.producerats i ett vindkraftverk (avdrag medges med per kWh för vindkraftverk på land och med per kWh för kraftverk på havsbotten och botten), 2.producerats och förbrukats i ett fartyg eller annat transport- medel, 3.förbrukats i samband med produktion av el, 4.producerats i ett reservkraftverk, 5.förbrukats huvudsakligen för kemisk reduktion eller i elektro- lytiska processer, 6.förbrukats i metallurgiska processer eller vid tillverkning av mineraliska produkter under förutsättning att det ingående materialet genom uppvärmning i ugnar har förändrats kemiskt eller dess inre fysikaliska struktur har förändrats, och 7.förbrukats i ett industriföretag som deltar i ett femårigt program för att öka energieffektiviteten (elenergibesparingarna måste minst motsvara skattebefrielsen), 8.förbrukats för produktion av energiprodukter och andra bränslen för vilka skatt har betalats. Den energiintensiva industrin kan få återbetalning även av minimiskattesatsen på /kWh ifall de ingår i det särskilda programmet för energieffektivisering, PFE. 2.3Energiomvandlingssektorn (El- och värmeproduktion) Bränslen som används för elproduktion är, som beskrivits i av- snitt 2.1.1, i befriade från energi- och koldioxidskatt , men i vissa fall betalas kväveoxidavgift och svavelskatt. Elproduktions- anläggningar belastas med fastighetsskatt, och utsläpp till atmo- sfären, samt skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Skatt tas i övrigt ut i konsumtionsledet genom energiskatt på el. För hushåll och servicesektor, där värmeproduktion i värmeverk ingår, är energiskatten på el differentierad mellan norra och . Dessutom gäller en låg skattesats i hela landet för elförbrukning i industri, jord- och skogsbruk. Värmeproduktion i värmeverk belastas med energiskatt och koldioxidskatt om fossila bränslen används. Skatt tas i övrigt ut i konsumtionsledet genom energiskatt, koldioxidskatt och i vissa fall svavelskatt och kväveoxidavgift. Någon särskild skatt på värme finns inte. För värme som levereras för användning inom industri och för växthusuppvärmning kan dock värmeleverantören ansöka om återbetalning av skatt för motsvarande fossila bränsle så att det blir beskattat på samma sätt som om bränslet förbrukats hos värmeabonnenten för sådan verksamhet. För samtidig produktion av värme och el, s.k. kraftvärme, gäller från en kraftvärmebeskattning som innebär att skatten på bränslen för värmeproduktion likställs med den inom industrin, dvs. för bränslen betalas ingen energiskatt och 21 pro- cent av koldioxidskatten om elverkningsgraden är minst 19 pro- cent. Omfattningen på nedsättningen beror på elproduktionens effektivitet vid kraftvärmeproduktionen. Den andel av bränslet som fördelas på elproduktion är befriad från energi- och koldioxidskatt. I tabell 4 redovisas energi- och miljöskatter för industri, jordbruk, skogsbruk, vattenbruk samt värmeproduktion i kraftvärmeverk. Tabell 4 Energi- och miljöskatter för industri, jordbruk, skogsbruk, vatten- bruk samt värmeproduktion i kraftvärmeverk, från CO2B -B skatt Eldningsolja 1, kr/m3 Eldningsolja 5, kr/mP Kol, kr/ton Gasol, kr/ton Naturgas, kr/1 000 mP Råtallolja, kr/mP , kr/ton, fukthalt, Hushållsavfall, kr/ton Källa: , Energiläget 2007. 2.4Den nuvarande svenska vägtrafikbeskattningen De enskilt viktigaste faktorerna för möjligheter att klara transportsektorns koldioxidmål är fordonsflottans sammansättning och tillväxt, introduktionstakt för biodrivmedel och nivån på driv- medelsskatterna. Den samlade svenska vägtrafikbeskattningen består av driv- medelsbeskattning, fordonsskatt och vägavgifter. Beskattningen av bränslen består i av två komponenter, energi– och koldioxidskatter. Energiskatten på bränsle tas ut med ett bestämt belopp per vikt- eller volymenhet. Skatten är inte proportionell mot energi- innehållet. Koldioxidskatt för fossila bränslen beräknas med utgångspunkt från kolinnehållet i bränslet. beräknas skattesatserna motsvara per kg utsläppt koldioxid. Energi- och koldioxidskattesatserna på drivmedel indexuppräk- nas med hänsyn till konsumentprisutvecklingen (KPI). Därtill kommer mervärdesskatten () som beräknas på priset inklusive punktskatter. Den gällande skattebefrielse för biodrivmedel som innebär att biodrivmedel är undantagna från såväl energi- som koldioxidskatt. Det nuvarande skattesystemets komplexitet medför att det inte är lätt att differentiera vad som representerar olika delar av de externa kostnaderna. Motorcyklar, personbilar, lastbilar, bussar och vissa andra motordrivna fordon samt vissa släpvagnar som är registrerade i beskattas med fordonsskatt. Fordons- skatten har huvudsakligen ett fiskalt syfte, men har ändrats för att öka styrningen mot mer energi(bränsle)effektiva fordon och fordon som drivs med alternativa drivmedel. Skatten på nya personbilar baseras på fordonets koldioxidutsläpp i stället för, som tidigare, fordonets vikt. Vägavgift tas ut för vissa tunga fordon med en totalvikt av . För vägavgiftspliktiga fordon tas en lägre fordonsskatt ut. Beskattning av förmån avseende fri bil och fritt drivmedel. Utöver punktskatterna på energi tillkommer moms på . Moms betalas inte av näringslivet. För en slutanvändare av energi som värmer sin villa med eldningsolja stod skatterna för av det totala priset . För pellets var denna andel (enbart moms). För bensin var andelen skatt (inkl. moms ) av det totala bränslepriset. I figur 1 redovisas det totala energipriset för olika användarkategorier och den andel som skatterna står för av det totala energipriset. Figur 1 Totalt energipris för olika kunder Källa: , Energiläget 2007. Av EU-länderna är det endast , , och som har en särskild koldioxidskatt.