sou · GWB360 · 2009-01-01 00:00:00 — Vad som sägs i 18 § tredje stycket gäller även samord- ningsnummer. 2 Senaste lydelse 1997:989. En person som enligt 5 § inte ska folkbokföras får tilldelas ett personnummer enligt 18 § om han eller hon har rätt att vistas i landet och uppfyller kraven i 3 § första stycket. En person som omfattas av lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, men som inte uppfyller kraven i första stycket, får i stället tilldelas ett samordningsnummer enligt 18 a §. Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om tilldelning av samordningsnum- mer och personnummer enligt 18 a och 18 b §§. Vitesföreläggande enligt 37 § får inte överklagas. och kontrollsiffra i person- och kontrollsiffra i person- nummer samt tilldelning av sam- nummer enligt 18 a och 18 b §§ får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 18 § och 2.Bestämmelserna i 18 b § första stycket gäller även om personen tilldelats ett samordningsnummer. I databasen får uppgifter behandlas om personer som är eller har varit folkbokförda här i landet samt om personer som har tilldelats personnummer utan att vara folkbokförda eller samord- ningsnummer. Uppgifter om andra personer får behandlas om det behövs för handläggningen av ett ärende. lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokförings- verksamhet att 2 kap. 2 och 3 §§ ska ha följande lydelse. 2 § I databasen får uppgifter behandlas om personer som är eller har varit folkbokförda här i landet eller som tilldelats sam- ordningsnummer. Uppgifter om andra personer får behandlas om det behövs för handläggningen av ett ärende. För de ändamål som anges i 1 kap. 4 § får följande uppgifter behandlas i databasen: 1.person- eller samordningsnummer, 7.folkbokföringsfastighet, lägenhetsnummer, folkbokföringsort och folkbokföring under särskild rubrik, 10.make, barn, föräldrar, vårdnadshavare och annan person som den registrerade har samband med inom folkbokföringen, 3 Senaste lydelse 2006:380. 11.samband enligt 10 som är grundat på adoption, 12.inflyttning från utlandet, 13.avregistrering enligt 19–21 §§ folkbokföringslagen (1991:481), 14.anmälan enligt 5 kap. 2 § vallagen (2005:837), och I databasen får uppgifter behandlas som enligt särskilda bestämmelser var antecknade i sådan personakt som avses i 16 § i den upphävda folkbokföringskungörelsen (1967:495), oavsett om uppgifterna är sådana som avses i 1 kap. 6 §. I ärenden om tilldelning av I ärenden om tilldelning av anges grunden för tilldelningen, de handlingar som har legat till grunden för tilldelningen och de handlingar som har legat till uppgift om att det råder osäker- grund för identifiering. het om personens identitet. den om samordningsnummer får även anges uppgift om att det Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret att 4 och 5 §§ ska ha följande lydelse. SPAR får innehålla uppgifter SPAR får innehålla uppgifter om personer som är folkbok- om personer som är folkbok- förda i landet och, om det inte förda i landet, om personer som råder osäkerhet om personernas har tilldelats ett personnummer identitet, uppgifter om personer enligt 18 b § folkbokföringslagen som har tilldelats samordnings- (1991:481) och, om det inte råder osäkerhet om personernas får följande anges: identitet, om personer som har För sådana personer får 2.personnummer eller samordningsnummer, 7.make eller vårdnadshavare, 8.avregistrering från folkbokföringen på grund av dödsfall, med angivande av tidpunkt, eller avregistrering av annan anledning, 9.summan av taxerad förvärvsinkomst och inkomst av kapital, dock lägst noll kronor, 11.ägare av småhusenhet eller lantbruksenhet med småhus på tomtmark samt uppgift om kommun (belägenhet), 12. taxeringsvärde för små- 12. taxeringsvärde för små- 13. födelsetid. 4 Senaste lydelse 2008:209. På begäran av en registrerad ska det i SPAR också anges att uppgifter om denne inte får behandlas vid urvalsdragningar enligt 3 § 2 för direktreklam första stycket 1–8 hämtas från första stycket 1–8 och 13 hämtas lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatte- behandling av personuppgifter i Övriga uppgifter som avses i 4 § första stycket hämtas från beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Denna lag träder i kraft i fråga om 4 § och i övrigt . Bestämmelsen i 4 § första stycket 13 gäller först . 5 Senaste lydelse 2003:723. förordning om ändring i folkbokföringsförordningen (1991:749) Härigenom föreskrivs i fråga om folkbokföringsförordningen (1991:749) dels att 5 och 6 §§ samt rubriken närmast före 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 5 a, 5 b, 6 a och 6 b §§, av följande lydelse. Samordningsnummer enligt 18 a § folkbokföringslagen (1991:481) får tilldelas för de ändamål och på begäran av de myndigheter som anges nedan. misstankeregister och register som (1998:622) eller i övrigt inom Utfärdande av pass och 6Senaste lydelse 1997:999. 7Senaste lydelse 2004:933. Registrering i register över Samordningsnummer får på begäran av även tilldelas en person som omfattas av lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Tilldelning enligt första stycket 1 får ske även om den enskildes identitet inte med säkerhet kunnat fastställas av den myndighet som begär tilldelningen. Samordningsnummer enligt ovan tilldelas av . får på eget initiativ tilldela samordningsnummer för registrering i beskattningsdatabasen. Sådan tilldelning får ske även om den enskildes identitet inte med säkerhet kunnat fastställas av verket. Samordningsnummer enligt 18 a § folkbokföringslagen (1991:481) får tilldelas på begäran av en statlig myndighet som i sin verksamhet behöver ett samordningsnummer för en person för att undvika personförväxling eller för att utbyta information om personen med andra myndigheter eller organisationer. Personnummer och samordningsnummer enligt 18 b § folkbok- föringslagen får tilldelas endast på begäran av . Samordningsnummer och personnummer tilldelas av Skatte- verket. får på eget initiativ tilldela samordningsnummer för registrering i beskattningsdatabasen. får tilldela en person ett samordningsnummer enligt 18 a § folkbokföringslagen (1991:481) om det framgår att identiteten kan anses fastställd. Samordningsnummer får dock tilldelas även om den enskildes identitet inte med säkerhet kan anses fastställd, om det är fråga om registrering i 1. belastningsregister, miss- tankeregister och register som förs enligt polisdatalagen (1998:622) eller i övrigt inom rättsväsendets informationssystem, verksam- hetsregister enligt förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och med- borgarskapslagstiftningen när det gäller personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., eller Den myndighet som begär att en person ska tilldelas person- nummer enligt 18 a eller 18 b § ska bedöma om identiteten kan En begäran om tilldelning av En begäran om tilldelning av nummer enligt 18 a eller 18 b § enskildes namn, kön, födelsetid, ska vara skriftlig. födelseort, adress i och 8 Senaste lydelse 2008:210. om den enskildes namn, kön, födelsetid, födelseort, adress i vilka handlingar som legat till grund för identifiering. uppgift om vilka handlingar som legat till grund för identifiering. får, när det gäller mer enligt 18 a § folkbokförings- lagen, begära att de handlingar som legat till grund för identifieringen ges in till verket. I en begäran om nummer- I en begäran om nummer- stycket 1 ska den myndighet stycket 1 och 2 ska den myndig- som begär tilldelningen ange om het som begär tilldelningen ange det råder osäkerhet om någon om det råder osäkerhet om uppgift som lämnas om den någon uppgift som lämnas om Den adress som angetts i myndighetens begäran om sam- ordningsnummer eller person- nummer enligt 18 a eller 18 b § folkbokföringslagen (1991:481) får ändras efter anmälan till från den enskilde. Har den enskilde lämnat upp- gift om ändrad adress till en annan myndighet än ska denna myndighet underrätta om den nya adressen, under förutsättning att sekretess inte hindrar det. får, när det gäller tilldelning av samordningsnum- mer enligt 18 a § folkbokförings- lagen (1991:481), meddela före- skrifter om vilka krav som ska ställas för att en identitet ska anses fastställd. Denna förordning träder i kraft . 47Efter beslut av får vissa uppgifter som rör samtliga personer i SPAR lämnas ut i elektronisk form för ändamål som avses i 3 § 1 lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret (brutto- avisering). Detta gäller uppgifter för om ändring av namn, personnummer, adress, folkbokföringsort, make eller vårdnadshavare, avregistrering från folkbokföringen samt födelsetid enligt 4 § första stycket 1–4, 7, 8 och 13 samma lag.Bruttoavisering får endast medges den som i sin verk- samhet regelmässigt behandlar uppgifter om en betydande andel av befolkningen och fortlöpande behöver uppdatera dessa. För sådant utlämnande gäller också att uppgifter om personer som inte har direkt samband med mottagarens förordning om ändring i förordningen (1998:1234) om det statliga personadressregistret Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1998:1234) om det statliga personadressregistret att 8 a, 11, 12 och 15 §§ ska ha följande lydelse. 8 a §9 Efter beslut av Statens personadressregisternämnd får vissa uppgifter som rör samtliga personer i SPAR lämnas ut i elektronisk form för ändamål som avses i 3 § 1 lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret (brutto- avisering). Detta gäller uppgifter för om ändring av namn, personnummer, adress, folkbokföringsort och make eller vårdnadshavare samt avregistrering från folkbok- föringen enligt 4 § första stycket 1–4, 7 och 8 samma lag. Bruttoavisering får endast medges den som i sin verk- samhet regelmässigt behandlar uppgifter om en betydande andel av befolkningen och fortlöpande behöver uppdatera dessa. För sådant utlämnande gäller också att uppgifter om personer som inte har direkt samband med mottagarens 9 Senaste lydelse 2001:503. omedelbar anslutning till upp- omedelbar anslutning till upp- 3 § 1 lagen 3 § 1 lagen som sökbegrepp endast an- som sökbegrepp endast an- första stycket 1–4 och 13 lagen. stycket 3 och 4 lagen om det stycket 3 och 4 lagen om det dock användas endast i kombi- dock användas endast i kombi- nation med uppgifter enligt 4 § nation med uppgifter enligt 4 § första stycket 1 lagen. första stycket 1 lagen. 3 § 2 lagen 3 § 2 lagen första stycket 2–4 och 7–12 första stycket 2–4 och 7–13 lagen, om inte annat sägs i andra lagen, om inte annat sägs i andra enligt 4 § första stycket 9, 10 enligt 4 § första stycket 9, 10 och 12 lagen om det statliga och 12 lagen om det statliga ordnas i klasser på det sätt som ordnas i klasser på det sätt som Uppgifter om barn yngre än och uppgifter enligt 4 § första stycket 9–12 lagen om det statliga personadressregistret om en person får inte användas som sökbegrepp vid en behandling enligt första stycket. Uppgifter om avregistrering från folkbokföringen på grund av dödsfall enligt 4 § första stycket 8 lagen om det statliga person- adressregistret får användas som sökbegrepp vid en behandling enligt första stycket tidigast efter dödsfallet. stycket 1–7 och 13 lagen om det statliga personadress- registret skall gallras när de inte när de är nödvändiga ändamålen med behandlingen, för ändamålen med behand- dock senast efter det att lingen, dock senast efter det att en ny, motsvarande stycket 9–12 lagen om det stycket 9–12 lagen om det skall gallras när de är ska gallras när de är nödvändiga för ändamålen med nödvändiga för ändamålen med behandlingen, dock senast när Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1994:1543) om personregister över främmande staters beskickningspersonal m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1994:1543) om personregister över främmande staters beskickningspersonal m.m. att 5 a § ska ha följande lydelse. framställan av en person som framställan av en person som om immunitet och privilegier i om immunitet och privilegier i vissa fall, begära hos Skatte- vissa fall, begära hos Skatte- verket att denne skall tilldelas verket att denne ska tilldelas ett Denna förordning träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2003:972. 1Utredningsuppdraget och dess genomförande Vi har i uppdrag att göra en allmän översyn av folkbokföringslagen (1991:481). Enligt direktiven ingår i översynen att särskilt utreda följande frågor. Hur personnumrets nuvarande uppbyggnad kan ändras så att behovet av ett större antal nummer tillgodoses. Hur systemet med samordningsnummer fungerar i praktiken. Om vi kommer fram till att det ska finnas kvar ska vi lämna förslag till hur det kan förbättras. Vi ska också se över den krets myndigheter som har rätt att begära ett samordnings- nummer för en person och för vilka ändamål det får ske. Vidare ska vi se över situationen för personer som omfattas av lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall (lagen om immunitet och privilegier) som vistas i . Om vi kommer fram till att ett annat identifieringssystem ska användas ska vi lämna förslag till de författningsändringar som behövs. Om folkbokföringen även i fortsättningen ska knytas till de kyrkliga församlingarna eller om någon annan lösning ska väljas. Om det är lämpligt att införa en författningsreglering av så kallad sekretessmarkering av uppgifter i folkbokföringsdata- basen. Om reglerna för folkbokföring av barn med dubbel bosättning är ändamålsenliga och i överensstämmelse med barnets bästa. Utredningsuppdraget och dess genomförande Vi ska redovisa vilka ekonomiska konsekvenser som eventuella förslag kan medföra och lämna förslag på hur dessa kostnader kan finansieras. Enligt tilläggsdirektiv har vi i uppdrag att utreda om det finns behov av särskilda bestämmelser vid folkbokföring av unions- medborgare och deras familjemedlemmar, mot bakgrund av bestämmelserna i det så kallade rörlighetsdirektivet, samt vissa närliggande frågor. I detta delbetänkande presenterar vi vår utredning av de två första frågorna ovan. Resultatet av den allmänna översynen och övriga frågor redovisar vi i vårt slutbetänkande, som vi ska lämna . Direktiven för vårt uppdrag finns i bilaga 1 och bilaga 2. Arbetet har bedrivits i nära samråd med de förordnade experterna. Det första sammanträdet hölls . Vi har därefter haft fyra sammanträden med experterna, varav tre endagssamman- träden och ett tvådagarssammanträde. Vi har samrått med (IJ 2007:03). Vidare har vi hämtat in uppgifter från såväl myndigheter som olika privata företag och andra organisationer. Vi har bland annat varit i kontakt med några landsting, och Migra- tionsverket. Vi har också varit i kontakt med bland annat Sonera, och några större svenska banker, samt . Den särskilde utredaren har besökt det Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (, ECDC) i . Vi har gett och () i uppdrag att tillsammans ta fram ett underlag till det förslag till ändring av uppbyggnaden personnummersystemet som vi ska lämna. Uppdraget till dem finns i bilaga 3 och deras rapport i bilaga 4. 2 Allmänt om personnummer 2.1Personnumrets tillkomst och utveckling En särskild identitetsbeteckning, som i stort motsvarar dagens personnummer, infördes genom folkbokförings- förordning (1946:469). Beteckningen bestod av födelsetiden angiven med sex siffror, följt av ett bindestreck och ett tresiffrigt födelsenummer. Regeringens skäl för att införa identitetsbeteckningen var att det fanns ett behov av ett entydigt, lättillgängligt och lätthanterligt hjälpmedel för att identifiera en person.1 Innan identitets- beteckningen infördes identifierades en person med hjälp av sitt namn och andra uppgifter om personen, exempelvis yrke, bostad och födelsetid. Även sifferbeteckningar användes innan identitets- beteckningen infördes, men endast i mer begränsad omfattning. Regeringen ansåg att identitetsbeteckningen särskilt skulle innebära fördelar för det statistiska arbetet. Den bedömde också att beteckningen skulle kunna användas i stället för inskrivnings- nummer för värnpliktiga, vid taxeringsarbetet, vid registrering av pensionsavgifter hos pensionsstyrelsen, för identifiering inom civil- försvaret, av drätselkammaren i och i större enskilda företags bokföring. När det gällde konstruktionen av numret framhöll regeringen bland annat att det var av stor betydelse att identitetsbeteckningen gjordes så enkel som möjligt för att allmänheten skulle ha lätt att minnas numret. Det kunde förutsättas att enskilda kände till sin födelsedag och att det borde vara enkelt att minnas ytterligare tre siffror. 1 Se prop. 1946:255 med förslag till folkbokföringsförordning m.m. s. 41 ff. Av 3 § folkbokföringsförordningen framgick att det för varje kyrkobokförd person skulle finnas ett av eller ()2 fastställt födelsenummer, udda för män och jämnt för kvinnor, som tillsammans med uppgift om födelsetiden skulle användas som identitetsbeteckning. Identitetsbeteckningen antecknades i församlingsboken och i personakten3 enligt anvisningar till kyrkobokföringskungörelsen (1946:801). Närmare bestämmelser om födelsenumret fanns i 1 § kun- görelsen (1946:783) med vissa bestämmelser om födelsenummer. Födelsenumret skulle bestå av något av talen 1–999. En nummer- serie skulle läggas upp för och delas upp på lämpligt sätt av SCB mellan länsstyrelserna och SCB så att varje myndighet fick en serie udda och en serie jämna nummer. Bestämmelser om fördelning av födelsenummer fanns i 2 § samma kungörelse. När ett barn föddes i ett län gav barnet det första lediga födelsenumret i nummerserie för barnets kön och födelsedag. Om nummer var slut fastställde i stället SCB ett födelsenummer för barnet. SCB skulle också fastställa födelsenummer för bland annat invandrare. Om ett födelsenummer hade fastställts utifrån fel födelsetid eller om det hade förekommit något annat fel när födelsenumret fastställdes beslutade SCB om rättelse, 3 § samma kungörelse. Den identitetsbeteckning som infördes genom folkbok- föringsförordning hade inget vedertaget namn, både födelse- nummer och folkbokföringsnummer4 förekom som begrepp. Genom folkbokföringslag (1967:198), som ersatte den tidigare folkbokföringsförordningen, infördes begreppet person- nummer. Genom den tekniska utvecklingen och den ökade användningen av datorer hade behovet av en identitetsbeteckning i nummerform ökat. I den nya folkbokföringslagen angavs därför att person- numret skulle bestå av ett antal siffror. 2Länsstyrelsen motsvarar de dåtida länsbyråerna och SCB motsvarar den dåtida Riksbyrån. 3En personakt skulle finnas för varje person som ett upplägg i församlingsliggaren. I personakten antecknades uppgifter om personen. 4Efter en ändring 1963 (SFS 1963:560) i 2 § kungörelsen (1947:944) angående folkbok- föringen i används begreppet folkbokföringsnummer där. kontrollsiffra för att avslöja fel, exempelvis beroende på ett felaktigt eller otydligt angivet personnummer. Enligt 7 § folkbokföringslagen skulle för varje person fastställas ett personnummer som identitetsbeteckning. Personnumret angav födelsetid samt innehöll vidare födelsenummer och kontrollsiffra. Födelsetiden skulle anges med sex siffror, två för året, två för månaden och två för dagen i denna ordning. Födelsenumret bestod av tre siffror och skulle vara udda för män och jämnt för kvinnor. I 4 § folkbokföringskungörelsen (1967:495) fanns bland annat bestämmelser om att personnumret kunde ändras. Det fanns däremot inte några bestämmelser om i vilka situationer så skulle ske. När bestämmelserna kom till förutsattes det emellertid att ett personnummer bara kunde ändras om någon fått ett felaktigt nummer, på grund av att en födelsetid rättats, eller vid ett köns- byte. 2.1.3Folkbokföringslagen (1991:481) Bestämmelser om personnummer infördes i 18 § i den nya folkbok- föringslagen (1991:481). Ett personnummer ska fastställas för varje person som ska folkbokföras. För att bli folkbokförd är huvud- regeln att man ska antas tillbringa sin dygnsvila i landet under . Den nya folkbokföringslagen innebar inte någon ändring av konstruktionen av numret. Dock reglerades den praxis som fanns att mellan födelsetiden och födelsenumret sätta ett bindestreck som byts ut mot ett plustecken när en person fyller 100 år.5 Bindestrecket eller plustecknet är en del av personnumret, men lagras inte i IT-systemen. Det används i stället när personnumret presenteras på skärmbilder, utskrifter eller blanketter. Om det inte är obehövligt ska i födelsetiden även sekelsiffra anges när personnummer lagras och bearbetas i ett IT-system. Av förarbetena framgår att regeringen bedömde att det fanns ett behov av att ange sekel i personnumret för att barn och riktigt gamla inte skulle förväxlas hos olika myndigheter samt för att kunna lagra och bearbeta personnummer för personer födda under ett av tre sekel.6 Eftersom personnumren vid behov ska 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 137. Att ändringen från bindestreck till plustecken skulle göras årsvis, det vill säga det år personen fyller , infördes . 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 105 och 114. registreras med sekelsiffra i IT-systemen är det möjligt för de användare som gör så att särskilja personer födda under olika sekler, men med samma personnummer. Om den äldre personen är i livet när det är aktuellt att fastställa ett personnummer för samma födelsetid men under ett annat sekel spärras personnumret av säkerhetsskäl för att undvika förväxling i samhället. Motsvarande personnummer kan därför inte användas för en person som föds under nästa sekel. När den äldre personen har avlidit finns det däremot inte någon spärr mot att använda personnumret på nytt, dock är sekelsiffran aldrig densamma. Personnumret är alltså inte helt unikt . Samma person- nummer kan ha fastställts för två personer, dock inte för två personer som lever . Om även sekelsiffran inkluderas är personbeteckningen helt unik. Sekelsiffran är inte en del av personnumret som detta nummer definieras i 18 § folkbokföringslagen. Sekelsiffran ingår normalt inte heller när personnumret presenteras på skärmbilder, utskrifter eller blanketter. aviserar emellertid alltid person- nummer inklusive sekelsiffran till de myndigheter som hämtar personuppgifter från verket. beslut om fastställande av födelsenummer och kontrollsiffra i personnummer får inte överklagas, 39 § folkbok- föringslagen. Beslut om fastställelse av födelsetid får däremot över- klagas, 38 § samma lag. En person kan avregistreras från folkbokföringen, exempelvis vid utvandring. Om personen på nytt folkbokförs vid inflyttning till behåller han eller hon sitt tidigare personnummer. Person- numret och den historiska informationen om personen finns kvar i folkbokföringsdatabasen och gallras inte. I och med att personen behåller sitt personnummer kan myndigheterna se till att den enskilde får sina rättigheter och uppfyller sina skyldigheter. Även information om bland annat personnummer för den som är avliden finns kvar och gallras inte i folkbokföringsdatabasen. 2.1.5Närmare om personnumrets konstruktion Enligt 18 § folkbokföringslagen ska ett personnummer innehålla födelsetid, födelsenummer och kontrollsiffra. Personnumret inne- håller tio siffror. De första sex siffrorna i personnumret är den födelsetid som är registrerad för personen. Födelsetiden anges med två siffror för året, två för månaden och två för dagen i denna ordning. Efter födelsetiden följer ett bindestreck som byts ut mot ett plustecken det år personen fyller . Efter bindestrecket eller plustecknet följer födelsenumret som består av tre siffror och är udda för män och jämnt för kvinnor.