sou · GWB313 · 2009-01-01 00:00:00 — Bättre kontakt via nätet - om anslutning av förnybar elproduktion, del 1 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till Statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utvärdera om det nuvarande regelverket för förnybar elproduktion skapar hinder för en storskalig utveck- ling och utbyggnad av den förnybara elproduktionen (dir. 2007:10). Vidare ska förslag till hur nuvarande reducerade nätavgift för mindre produktionsanläggningar kan ersättas av enhetliga principer för be- stämmande av nätavgifter för produktionsanläggningar lämnas. Före- komsten av små produktionsanläggningar ska kartläggas och en be- dömning av sådana anläggningars framtida utveckling ska göras. Utredaren ska även lämna förslag till den lagstiftning som krävs för att ett undantag från nuvarande krav på timvis mätning, beräkning och rapportering av el från små anläggningar för förnybar elpro- duktion ska kunna införas. Slutligen ska förslag till generella, icke diskriminerande riktlinjer enligt vilka ersättning kan bestämmas vid inmatning av el från mindre produktionsanläggningar, lämnas. förordnades att vara särskild utredare. Som experter har fr.o.m. medverkat tek- nologie doktorn , departementssekreteraren , avdelningsrådet , teknologie licentiaten , energikoordinatorn , enhetschefen , verkställande direktören , tekno- logie doktorn , enhetschefen , enhets- chefen , civilingenjören , enhets- chefen , rättssakkunniga och civil- ingenjören . Som expert har fr.o.m. även medverkat näringspolitiske handläggaren . Till sekreterare i utredningen förordnades agronomen och civilingenjören samt till civilingenjören . Regeringen beslutade att förlänga tiden för redovisningen av utredningens betänkande till . Utredningen har antagit namnet . Särskilda yttranden har avgivits av experterna Husblad, , , , , , och . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande (SOU 2008:13). Utredningsuppdraget är härmed avslutat. Förkortningar och fackordlista ............................................... Förslag till lag om ändring i ellag (1997:857)......................... Förslag till lag om ändring i lag (2003:113) om Förslag till lag om elnätsinvesteringsfond.............................. Förslag till förordning om ändring i elförordning (1994:1250)............................................................................... 5Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857) ......................................................... Uppdraget och dess genomförande .............................. Förnybar elproduktion i .................................... Direktiv Dir 2007:10................................................................ Kartläggning av produktionsanläggningar för förnybar el ...... Ekonomiska förutsättningar för ny elproduktion.................. Bedömning av den framtida utvecklingen .............................. Biobränslebaserad elproduktion i fjärrvärmesystem.............. Utredningens sammanfattande kommentarer ............ Generella ...............system för främjande av förnybar energi Kostnader ................................................för nätinvesteringar 3.4Effektbegränsningar inom regelverket för förnybar Mätning och rapportering........................................................ Prioritering och begränsning av elproduktion ..................... Aktuella policyutmaningar avseende elnätet ........................ Överväganden och förslag.......................................... Förändringar avseende nätkoncession.................................. Administrativa riktlinjer vid nätanslutning .......................... 4.4Förslag om ändring av undantag för små elproducenter, den s.k. 1 500 kW-gränsen..................................................... 4.4.3 Konsekvenser av ett borttagande av 1 500 kW- 4.5 Förslag avseende nättariffer .................................................. 4.6Timvis mätning, beräkning och rapportering – förslag om undantag för små elproducenter..................................... 4.7Förslag om beaktande av nätförluster på regionnät vid 4.7.3 Dagens regelverk och praxis ...................................... Avbrottsersättning till elproducenter................................... Ekonomiska och andra konsekvenser av förslagen ........ Förutsättningar för konsekvensbeskrivningen .................... 5.2.1 Konsekvenser för värdmyndigheten för Konsekvenser för nätföretagen .................................. 5.2.4 Konsekvenser för små företag.................................... Konsekvenser för elanvändare.................................... 5.2.6 Konsekvenser för statens budget ............................... Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) ................... 6.2Förslag till lag om ändring i lag (2003:113) om 6.3 Förslag till lag om elnätsinvesteringsfond ............................ 6.4Förslag till förordning om ändring i elförordning (1994:1250)............................................................................. 6.5Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857)........................................................ Kommittédirektiv Dir. 2007:10............................................. 2Sammanställning av bedömda ordinarie tariffer och differens jämfört med tariffnivåerna enligt dagens regelverk för småskalig elproduktion.................................... Administrativa riktlinjer för elnätsanslutning av Strömstyrkan uttrycks i ampere och är ett mått på hur mycket el som strömmar genom definieras i den här utredningen som det elnät som går från en elproduktionsanläggning och ansluter mot befintligt koncessionerat elnät elnät på lokal- och regionnätsnivå, dvs. uttryck för möjlig energiomvandling per tids- enhet, till exempel effekten som behövs för att en spisplatta ska hålla en viss temperatur. ten uttrycks oftast i watt, W. Ju högre wattal desto fortare går det att exempelvis koka vatten enligt ellagens definition på elektrisk anlägg- ning, anläggning med däri ingående särskilda föremål för produktion, överföring eller använd- producenten av förnybar el får ett certifikat av staten för varje MWh producerad el. elleverantörer samt vissa elanvändare är skyldiga att köpa elcertifikat motsvarande en viss andel (kvot) av sin elförsäljning eller elanvändning Förkortningar och fackordlista SOU 2008:13 tillståndsstorhet som anger avvikelse från ett Om något ändrar sig från ett tillstånd till ett annat, sägs det ha upptagit eller produktionen av elektricitet med användande av förnybara energikällor och torv vindkraft, solenergi, vågenergi, geotermisk energi, biobränslen och vattenkraft gigawattimme = 1 000 000 kWh kanaltariff innebär att det beräknas en kanal från anslutningspunkten upp till en punkt i elnätet kallad balanspunkt. punkten sker det aldrig någon överföring av offentlig myndighets medgivande, i detta fall koncession att bedriva nätverksamhet befrielse från kravet att inneha koncession för kilovolt = 1 000 V. Ett mått på spänning kilowatt = 1 000 W. Ett mått på effekt Ett mått på energianvändning kilowatt likström resp. växelström elnät som omfattas av koncession för område elektrisk spänning om högst resp. minst ledningar som är ihopkopplade på flera ställen så att elen har alternativa vägar att gå tariff som oavsett geografiskt läge är lika för alla inom en kundkategori SOU 2008:13 Förkortningar och fackordlista marknadsbaserad metod för att hantera flask- halsproblematik på stamnätet. ansvarige betalar eller får betalt av producenter eller stora förbrukare för att ändra sin planerade produktion eller förbrukning för att elhandeln inte ska innebära att överföringskapaciteten megawatt = 1 000 000 W = 1 000 kW megawattimme = 1 000 kWh avgift för överföring av el företag som bedriver nätverksamhet, konces- ersättning till ägaren av en produktionsanlägg- ning för värdet av minskade energiförluster och avgifter mot överliggande nät p.g.a. dennes in- avgifter och övriga villkor för överföring av el och för anslutning till en ledning eller ett led- I denna utredning avses främst avgift för överföring av el används i denna utredning för tidpunkten då en elproduktionsanläggning börjar mata in el på används av , vilket innebär olika nättariff i olika punkter på elnät med samma ledning som till skillnad från ett maskat nät inte är ihopkopplat och där elen inte har alternativa reservkapacitet, vid t.ex. ett kabelavbrott kan elen kopplas om och gå en annan väg utan att ledningar som omfattas av nätkoncession för linje och där spänningen understiger Förkortningar och fackordlista SOU 2008:13 ledningar som omfattas av nätkoncession för linje och där spänningen är eller högre överföring av el på transmissionsnät ledningar som omfattas av nätkoncession för linje och där spänningen är eller högre, elöverföring, elproduktion eller elkonsumtion med tre strömförande ledare där strömmens kurvform är tidsförskjuten i de tre ledarna. Används vid i stort sett all elöverföring och vid elproduktion och elkonsumtion över ett terawatt= 1 000 000 MW = 1 000 000 000 kW stamnätet är överliggande nät för regionnätet som i sin tur är överliggande nät för lokalnätet har enligt direktiven som övergripande målsättning att främja utvecklingen av produktion av förnybar el. Elcertifikatssystemet är helt avgörande för mängden tillkommande förnybar el i . Det ligger inte inom denna utrednings upp- drag att utvärdera elcertifikatssystemet. Däremot bedöms de förslag som utredningen lägger leda till gynnsammare förutsättningar för den förnybara elproduktionen. Indirekt kan detta leda till en ökad produktion eftersom introduktionen av förnybar el kan ske till en lägre samhällsekonomisk kostnad vilket kan öka acceptansen för att utöka elcertifikatssystemet. Utredningens förslag kan förväntas leda till: Mer egenproducerad elektricitet: Utredningen föreslår att små kraftverk, mindre än (vilket motsvarar en effekt av cirka 44 kW), kan anslutas utan krav på timmätning vilket leder till signifikant lägre kostnader. Förenklad och snabbare nätanslutning av anläggningar för produktion av förnybar el: Utredningen föreslår lättnader vad gäller koncessionshanteringen för elnät och administrativa rikt- linjer för hur producenter av förnybar el ska komma överens med nätföretagen vid anslutning. Mer samhällsekonomisk utbyggnad av produktionen av för- nybar el: Utredningen föreslår att dagens 1 500 kW-gräns för nedsatt nätavgift ersätts med en begränsning av nätavgiften till per kWh. Motivet är att öka incitamenten till att välja det mest kostnadseffektiva kraftverket i stället för att optimera efter effektstorlek för att minimera nätavgiften. Förslaget om att i stället för 1 500 kW-gränsen införa en begränsning i nättariffen förväntas leda till att intresset för att bygga ut förnybar energi inte minskar drastiskt i glesbygd, utan kan fortsätta öka. Obli- gatoriska kanaltariffer och en definierad metod för beräkning av produktionsanläggningars påverkan på nätförluster ger incitament till att ansluta kraftverken i den samhällsekonomiskt rätta punkten Mer samhällsekonomisk utbyggnad av elnäten: Utredningen föreslår inrättandet av en elnätsinvesteringsfond. Denna leder till att nödvändiga nätinvesteringar för anslutning av förnybar el kan erhålla finansiering under förutsättning att de är samhällsekono- miska, dvs. lägsta kostnad per producerad kWh förnybar el. Detta bedöms leda till lägre kostnader för elkunderna. Uppdraget (se kap.1) Energianvändningen i världen består huvudsakligen av fossila bräns- len. Historiskt sett har användningen ökat så snabbt som . För att få en långsiktigt hållbar energi- försörjning är den utmaning som därmed ligger framför oss huvud- sakligen att kombinera en radikalt mer effektiv energianvändning med en mycket stark ökning av användandet av förnybara energi- slag. elförsörjning bygger på två starka ben, vattenkraften och kärnkraften. har mycket goda förutsättningar att i fram- tiden även kunna förlita sig på ett tredje starkt ben bestående av i huvudsak biobränslen och vindkraft. Denna utredning berör hur anslutningsreglerna för kraftverken i detta tredje ben ska kunna för- bättras för att uppnå en rationell elförsörjning. För att öka mängden förnybar elproduktion i den svenska energi- mixen har ett elcertifikatssystem införts. Det mesta talar för att detta system leder till att det investeras i ungefär så mycket ny för- nybar produktion som det är designat för, dvs. jämfört med när systemet introducerades. I denna utrednings direktiv är den första punkten att Utvärdera om det nuvarande regelverket för förnybar elproduktion skapar hinder för en storskalig utveckling och utbyggnad av den förnybara elproduktionen. Bedöms förändringar av regelverket krävas skall ut- redaren lämna sådana förslag. Det absolut mest centrala regelverket för storskalig utveckling och utbyggnad av den förnybara elproduk- tionen är därmed elcertifikatssystemets kvoter och övriga regler. Utredningen har dock tolkat direktiven som att nivån på mängden certifikatsberättigad produktion, vilken bestäms av certifikatssyste- mets detaljregler, är en politisk fråga vilken ligger utanför denna utrednings uppdrag. Om man med en storskalig utveckling och ut- byggnad av den förnybara elproduktionen menar så är det dock elcertifikatssystemets kvoter samt övriga regler som ska ändras. Med hänvisning till den första punkten i utredningens direktiv är syftet med denna utredning inte att beakta mängden elproduktion kopplad till en storskalig utveckling och utbyggnad av den förny- bara elproduktionen utan snarare konkurrensen mellan olika installa- tioner (vid en given total mängd) så att man får till en så rationell utbyggnad som möjligt. Utredningens syfte är därmed att få till en så samhällsekonomisk utbyggnad av den förnybara elproduktionen som möjligt. En möjlig konsekvens, som är osäker och kräver poli- tiska beslut, är att en mer samhällsekonomisk utbyggnad kan leda till att det politiska intresset ökar för att tillåta ökade elcertifikats- kvoter. Förnybar elproduktion i (se kapitel 2) fanns det 1 916 anläggningar som erhöll elcertifikat, dvs. anläggningar för produktion av vindkraft, solel, småskalig vatten- kraft och biobränslebaserad kraftvärme. Det totala antalet enheter var 2 288. Av anläggningarna var 1 847 mindre eller lika med 1,5 MW och av dessa var 229 mindre än eller lika med 50 kW. För att aktörerna på marknaden ska investera i nya elproduk- tionsanläggningar krävs långsiktiga och stabila ekonomiska förut- sättningar. Intäktssidan består av elpris och elcertifikatspris. Elpriset bedöms inte komma att sjunka. Däremot kommer elcertifikats- priset, med ett oförändrat elcertifikatssystem, att bli mycket lågt när utbyggnaden av ny certifikatberättigad elproduktion passerar . Detta motsvarar dagens kvotnivå. Med ett mycket lågt certifikatspris kommer ingen elproduktion att byggas ut när har uppnåtts, förutsatt att inte elpriset ökar avsevärt. Om samhället eftersträvar en produktion av förnybar el som är större än är det därför viktigt att i ett tidigt skede beslutar om ett nytt mål inom elcertifikatssystemet. Detta gäller för den betydande andel produk- tion av förnybar el där elpriset inte räcker som finansiering. Utredningen har studerat gjorda potentialbedömningar och prog- noser för hur stor utbyggnaden av ny produktion av förnybar el kan bli. Vad som i slutänden realiseras beror på de ekonomiska förut- sättningarna. Elforsk bedömer att av bränslet för kraftvärmeproduktion i fjärrvärmesystem kommer att bestå av biobränslen , motsvarande en total produktion av el. På lång sikt visar prognoser och potentialbedömningar att kraft- värmen, baserad på såväl biobränslen som naturgas, kommer att kunna stå för mellan 18 och el . Varken solceller, våg- kraft eller geotermi bedöms komma in i det svenska kraftsystemet i någon större omfattning . bedömer att vattenkraften totalt kan öka med och enligt deras prognoser kommer vindkraften att producera . Det finns emellertid betydligt större potential att bygga ut vindkraften. Om alla planerade anläggningar över 25 MW realiserades så skulle den beräknade vindelproduktionen, bara från dessa anläggningar bli mellan 17 och . Internationell jämförelse (se kap.3) För att hämta inspiration har utredningen studerat hur de frågor som utredningen har att behandla hanteras i , , och . Dessa länder uppvisar en stark utveck- ling vad gäller produktion av förnybar el. Jämförelsen i denna utred- ning har främst inriktats på vindkraft, då elnätsfrågor har speciell relevans just för denna teknik. De studerade områdena där skillnaden mellan rådande svensk lag- stiftning och den aktuella situationen i de fyra studerade länderna har varit mest framträdande är: Ersättningsnivån: Samtliga fyra studerade länder har högre ersätt- ning för el producerad i vindkraftverk. Nättariffer: I de studerade länderna tillämpas inga nättariffer för produktion av förnybar el i vare sig , eller . Detta är viktigt att notera när ersättningsnivåer i olika länder jämförs. Ledningskoncessioner: I alla de fyra analyserade länderna får vindkraftsproducenter själva bygga elledningarna inom vindparken samt mellan vindparken och transmissions-/distributionsnätet, dvs. det är inte nödvändigt att gå via ett nätföretag. Övriga nätinvesteringar: I de olika länderna råder skiftande detaljreglering för vilka förstärkningsåtgärder i elnäten som ska finansieras av elproducenter respektive nätföretag. Krav på mätning för små anläggningar: I , och finns inga krav på att mindre anläggningar ska mäta och rapportera en gång . Ersättning för el producerad inom fastigheten är dock ofta så hög att det lönar sig att sälja denna el i stället för att använda den till att minska sin egen konsumtion. Alla de fyra analyserade länderna har visat flexibilitet när det har gällt att kontinuerligt anpassa energipolicy, regler samt bestämmelser be- roende på den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Detta gäller dock även , vilket denna utredning är ett exempel på. Elnätsinvesteringsfond (se kap. 4.1) Det befintliga elnätet har kapacitet för att ta emot en betydande ökning av elproduktionen. Utredningen har emellertid funnit att det finns behov av att lösa vissa flaskhalsar i elnätet för att underlätta en samhällsekonomisk utbyggnad av elnäten. Detta berör främst områden med goda förutsättningar för förnybar elproduktion där den initiala kostnaden för nätförstärkning överstiger vad en enskild producent kan bära. Utredningen föreslår därför att en elnätsinvesteringsfond skapas för att finansiera investeringar i elnätet för tillkommande förnybar elproduktion. Denna fond är tänkt att delfinansiera nätavgiften för anslutning av sådana anläggningar som uppfyller förutsättningarna för att tilldelas elcertifikat. Elproducenten ska själv stå för en del av nätavgiften för anslutning, utredningens förslag är att egenfinansi- eringen som utgångsläge ska vara per installerad megawatt. Fonden finansieras via nätföretagen och fördelas efter deras re- spektive underliggande elkonsumtion hos slutkund. Fonden placeras som ett särskilt beslutsorgan hos en värdmyndighet. Utredningen ser och som tänk- bara värdmyndigheter. Förändringar avseende nätkoncession (se kap. 4.2) Det finns olika omständigheter kring nätkoncessioner som försvårar introduktionen av förnybara energikällor. Det är t.ex. svårt att kon- kurrensutsätta utbyggnaden av nödvändig ledningskapacitet. leder en planerad utbyggnad till svårigheter för produktions- och nätföretag att komma överens om det tekniska utförandet av elnäts- anslutningen för en elproduktionsanläggning. Om en elproducent själv vill bygga elnätet är det nödvändigt att bilda ett nätbolag och söka koncession. Detta för med sig rapporteringskrav och andra krav som bedöms leda till onödig administration i många fall. Till- ståndsprocesserna för produktionsanläggningen och elnätet är inte samordnade, vilket leder till såväl ökade kostnader som att tiden från ansökan till idrifttagande blir onödigt lång. Utredningens mål- sättning med föreliggande förslag är att underlätta tillståndsprocessen och därmed sänka kostnaderna samt snabba upp hanteringen. Med anledning av ovanstående föreslår utredningen att ett undan- tag från kravet på nätkoncession enligt ellagen införs för interna nät inom anläggningar för elproduktion. Det bör även införas en möjlig- het för att godkänna vissa lättnader avseende krav på en koncessionshavare. Detta är ett första steg för att underlätta och öka förutsägbarheten för nya elproducenter, något som har framhållits som en av de viktigaste aspekterna för att åstad- komma en utbyggnad av produktionen av förnybar el. Som ett andra steg föreslår utredningen dessutom att , som enligt utredningsdirektivet ska göra en översyn avseende konces- sioner, analyserar lämpligheten i att genomföra en förändring i el- lagen som ger möjlighet att bevilja nätkoncession för enskild linje. För att underlätta tillståndsprocessen för nya ledningar till förny- bar elproduktion föreslår utredningen att en bestämmelse införs i ellagen som innebär att endast prövar anläggningens och nätföretagets lämplighet förutsatt att en annan instans har prövat och godkänt lämpligheten ur de övriga aspekter som ska prövas enligt ellagen. Utredningen föreslår även att Miljöprocess- utredningen , ges i uppdrag att ytterligare se över möjligheter- na att samordna miljöprövning och lokaliseringsfrågan för elledning och elproduktionsanläggning i syfte att förenkla tillståndsprocessen för nya elproduktionsanläggningar. Administrativa riktlinjer vid nätanslutning (se kap.4.3) och Svensk Vindkraft har efter uppdrag från utred- ningen tagit fram branschgemensamma rekommendationer för att underlätta kontakten mellan nätföretag och elproducenter i processen med att ansluta en ny elproduktionsanläggning till nätet. Frågeställ- ningarna är gemensamma oavsett vilken typ av elproduktion som kommer i fråga, därför har även SERO och LRF ställt sig bakom riktlinjerna. Resultatet, dokumentet Administrativa riktlinjer för nätanslutning (bilaga 3), ska ha en status som branschrekommen- dation. Utredningen uppmanar parterna att följa upp hur dokumentet fungerar samt hur det efterlevs och revidera det vid behov. Förslag om nättariffer och ändring av undantag för små elproducenter, den s.k. 1,5 MW-gränsen (se kap. 4.4 och 4.5) Utredningen föreslår att den nuvarande reducerade nätavgiften för mindre elproduktionsanläggningar enligt ellagen 4 kap 10 § tas bort och ersätts med en begränsad avgift för överföring av el för all ny elproduktion som uppfyller förutsättningarna för att tilldelas elcerti- fikat. Avgiften för överföring av el för dessa begränsas till maximalt per kWh plus fast kostnad för den årliga kostnaden för mät- ning, beräkning och rapportering på koncessionshavarens nät, under . I de fall ordinarie tariff överskrider per kWh återgår tariffen till ordinarie nivå från idrifttagande. Nättariffen fastställs av nätföretaget. Den ska enligt lagen vara skälig och det är uppgift att övervaka att den är det. Begränsningen avser avgiften för överföring av el exklusive nätnytto- ersättning. föreslår utredningen att övergångsbestäm- melser införs för att inte avsevärt försämra för befintliga elproduk- tionsanläggningar. Övergångsbestämmelserna är utformade så att befintliga anläggningar färdigställda före behåller nuvarande reducerade nätavgift fram till .