sou · GXB357 · 2009-08-20 00:00:00 — Tillsynsreglerna bör enligt utred- ningens mening standardiseras och bli mindre omfattande för enklare ärenden medan större krav ställs för de mer komplicerade ärendena, både vid projektering och genomförande. De bygglovpliktiga åtgär- derna bör då delas in i ett fåtal tillsynsklasser på samma sätt som sker i och . (Se bilaga 5). Kommunens kontroll av projektering och genomförande bör ske genom att intyg från sakkunnigkontroller och utförda funk- tionskontroller samt andra relevanta dokument lämnas till kom- munen liksom ett skriftligt intyg från byggherren om att projektet har utförts enligt inlämnade och godkända handlingar. bör bemyndigas att meddela särskilda föreskrifter om vilka handlingar som ska lämnas in till kommunen före igångsätt- ningen av ett projekt och efter genomförandet innan byggnaden får tas i bruk. Kommunen bör alltid ha rätt att utföra besiktningar på bygg- arbetsplatsen och upp till efter färdigställandet om det fram- kommer misstankar om att projektet inte följer regelverket eller inlämnade handlingar. får ett uttalat ansvar för kulturhistoriskt värdefulla byggnader Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelse som inte skyddas av annan lagstiftning än PBL har ingen ansvarig myndighet. Frågor om kulturvärden i bebyggelsen är relevant inom flera av ansvarsområden, från översiktsplan till bygganmälan och tillsyn. Kommunerna behöver konkret vägledning bl.a. i frågor om vad som ska skyddas, vad varsamhetskravet innebär och hur varsamma lösningar vid ombyggnad kan utformas. Utredningen anser därför att bör få ett uttalat ansvar att stödja kommunerna med råd och vägledning beträffande hanteringen av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse såväl i planarbetet som i bygglovprövningen. Utredningen lämnar mot denna bakgrund förslag till hur ansvaret kan formuleras i instruktionen. Regeringen ger en och samma myndighet ett samlat myndig- hetsansvar för området Boendefrågor. Myndigheten ska tillhandahålla en samlad kunskap om till- stånd och utveckling beträffande boendefrågorna. Myndigheten ska lämna förslag till förbättringsåtgärder beträffande bostadsmarknaden, särskilt för utsatta individer och grupper, integrationen i boendet och byggproduktionens villkor. Myndigheten ska regelbundet redovisa tillståndet i landet beträffande boendet och dess förutsättningar. är enligt sin instruktion förvaltningsmyndighet för boendefrågor. I kapitlet behandlas verksamhet inom området Boendefrågor. Frågor om verksamhet, resurser, styrning m.m. i övrigt som övergripande berör behandlas i kap 2–4. Verksamheten inom området Boendefrågor hanteras huvud- sakligen vid . En närmare beskrivning av enheten finns i bilaga 3 Verksamhetsbeskrivning. 7.2.1Boverkets uppgifter inom området författningsenliga uppgifter inom området Boendefrågor regleras i instruktion. ska bland annat: följa, beskriva och analysera utvecklingen i fråga om boende, följa upp och utvärdera effekterna av tillämpningen av lagar och förordningar samt användningen av andra styrmedel, bedriva informationsarbete om gällande och nya regler, föreslå åtgärder och ändringar för att syftet med regler och andra styrmedel ska nås, biträda regeringen med yttranden, utredningar m.m., bidra med underlag och expertkunskap för det arbete som regeringen bedriver nationellt och internationellt, beakta de konsekvenser som verkets beslut och verksamheten i övrigt kan få i frågor som rör boendesegregation, folkhälsa och jämställdhet samt barn, ungdomar, äldre, personer med utländsk bakgrund, funktionshindrade eller andra grupper av befolkningen. verksamhet inom området styrs i praktiken främst av beställningar i regleringsbrev och regeringsuppdrag. Enligt regle- ringsbrevet anges som mål att ska tillhandahålla ett kvalificerat kunskapsunderlag som fungerar som stöd för rege- ringen, dess myndigheter och aktörerna inom området Bostads- marknad. Återrapporteringen gäller bl.a. hushållens boende- ekonomi, utvecklingen på bostadsmarknaden, stöd till läns- styrelserna, de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagens roll på bostadsmarknaden och kostnaderna för de olika bostads- stöden. Vidare ska aktivt delta i internationellt samarbete samt tillhandahålla ett kvalificerat kunskapsunderlag som fungerar som stöd för regeringen och dess myndigheter. Särskilda uppdrag lämnas om bl.a. översyn av studenternas bostadssituation och uppdatering av statistikuppgifter och analyser. 7.2.2Boverkets verksamhet inom området Regeringens mål för bostadsfrågor är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. grundläggande uppdrag är att stödja regeringen i dess arbete med politiska insatser beträffande boendefrågor på olika nivåer. Enligt aktivitetsplanerna beräknar enheten att använda ca 9 årsarbetskrafter inom området. Hälften till analys av bostadsmarknader, två femtedelar till analys av bostadsefterfrågan och boendeförhållanden och övriga lika fördelat på remisser och samverkan samt samarbete inom EU och internationellt. verksamhet inom området handlar dels om att följa utvecklingen av boendevillkor, med aktiviteter som hushållens boendeekonomi, integration, hemlöshet, ungdomars boende. Dels handlar den om att följa utvecklingen på bostadsmarknaden avse- ende byggande, bostadsbeståndets utveckling, byggkostnader, boendeplanering och stödja länsstyrelsernas regionala bostadsmarknadsanalyser. redovisade bl.a. särskilda rapporter om ungdomars boende, hemlöshet, segregation, asylsökandes boende samt om hushållens boendeekonomi. Större regeringsuppdrag var bl.a. att undersöka fastighets- ägares förmedlingsprinciper och att bistå utredningen om allmän- nyttans villkor och förutsättningar med en expert. Viktigare löpande aktiviteter inom området är indi- katorer och den årliga bostadsmarknadsrapporten. 20 regerings- remisser och 7 övriga remisser rörande bostadsmarknad och bostadsefterfrågan besvarades . Vidare följs utvecklingen internationellt kring bostadsmarknaden och särskilt hur utvecklingen inom EU påverkar svensk bostads- politik. har en särskild arbetsgrupp som bevakar utvecklingen inom EU när det gäller sådant som kan vara av betydelse för utformningen av den nationella bostadspolitiken. En del i arbetet är att redogöra för den rättsutveckling som sker genom och som kan påverka förutsättningarna för bostadspolitiken. En annan är att fånga upp och beskriva hur och i vilka sammanhang som bostadspolitiska frågor kommer upp inom ramen för det europeiska samarbetet. Syftet är att bidra med under- lag till diskussioner kring hur man från sida kan förhålla sig till det europeiska samarbetet i frågor som berör bostads- Det kan gälla aktuella förslag eller mer allmänt hållning framöver i olika frågor som har betydelse för t.ex. bostads- försörjningen för olika grupper eller för bostadsmarknadens funktionssätt. deltar i den internationella erfarenhetsåterföringen på området mellan de nordiska länderna. 7.2.3Beröringspunkter med andra myndigheters verksamheter inom området () är regeringens expertorgan när det gäller kapitalförsörjning till bostadssektorn. Verksamheten ligger nära både vad gäller administratonen av bidrag och analysen av bostadsmarknader. BKN ansvarar för systemet med hyresgarantier, som är till för att underlätta till exempel ungdomars etablering på bostadsmarknaden. Dessutom har myndigheten ett regeringsuppdrag att likt biträda med underlag inom bostadsförsörjningsområdet. är en av flera användare av den statistik som () producerar, bland annat inom boende-, byggande- och miljöområdet. är också användare av simu- leringsmodellen FASIT. I sin egenskap av användare av statistiken inom olika områden har verket en ledamot i tre av SCB:s nio programråd. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är den huvudsakliga finansiären av forskning inom ansvarsområden. Det finns också beröringspunkter med i Formas internationella arbete och ansvar för kommu- nikation om forskning och forskningsresultat. och arbetar tillsammans med att förvalta webbplatsen OmBoende som syftar till att ge snabb och korrekt information till medborgarna om boendefrågor. leder i samråd med flera myndigheter, bl.a. , arbetet mot hemlöshet. ska dessutom tillsammans med kartlägga den sekundära bostadsmarknaden var tredje år med start . Kommuner och länsstyrelser är de aktörer på bostadsmarknaden som har flest beröringspunkter med verksamhet inom området. Enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsför- sörjningsansvar ska varje kommun anta riktlinjer för bostads- försörjningen under varje mandatperiod. Boendeplaneringen handlar om att analysera och bedöma vilka förändringar som behövs i bostadsbeståndet till följd av hur kraven och önskemålen från befolkningen förväntas utvecklas. Länsstyrelserna följer upp kommunernas arbete med boende- planering och ger stöd och underlag som underlättar denna verksamhet. Det är roll att i sin tur stödja länsstyrelserna och att främja nätverk och erfarenhetsspridning mellan län och kommuner. årliga bostadsmarknadsenkät syftar till att bidra till en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen på bostadsmarknaden och att spåra trender och tendenser inför den framtida utvecklingen. Enkäten bygger på kommunernas bedöm- ningar av det aktuella bostadsmarknadsläget och genomförs i sam- arbete med länsstyrelserna. stödjer också länsstyrelserna i deras arbete med att ta fram regionala bostadsmarknadsanalyser. 7.3Pågående och framtida förändringar Bostadspolitiken har förändrats , och därmed förutsättningarna för arbetet inom området Boendefrågor. Enligt beslut (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:116-118) är målet för området Bostadsmarknad lång-siktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efter-frågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Olika generella stöd till byggandet och boendet har minskat eller avvecklats helt. I stället införs mer selektiva instru- ment som riktar sig mot konsumenten. Den nya inriktningen för bostadsfrågorna innebär enligt regeringen att främja bättre konkur- rens och förutsättningar till bostadsproduktion för aktörerna att möta konsumenternas behov. Ett mer utförligt resonemang om den nya bostadspolitiken förs i bilaga 4. har en avveckling påbörjats av samtliga generella produktionssubventioner till bostadsbyggande (prop. 2006/07:1). De särskilda produktionsstöden för att stimu- lera bostadsbyggande av hyresrätter; investeringsbidraget respek- tive investeringsstimulansen, upphörde /2007. Räntebidragen avvecklas och sista utbetalningen kommer att ske . I den mån subventioner skall användas bör de enligt regeringen i fortsättningen riktas till utsatta hushåll (jfr hyresgarantin). Några av konsekvenserna av en allt mer avreglerad bostadsmarknad är ett ökat behov av att ha en överblick över marknadens funktionssätt och nyproduktionens villkor. Regeringen beslutade om en strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Syftet är att skapa en struktur som tydliggör att många aktörer på såväl nationell, regional som lokal nivå har ett ansvar och en roll att spela i arbetet mot hemlöshet och utestängning från bostads- marknaden. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med , Kriminalvården och Kronofogde- myndigheten leda, samordna och koordinera ett fortsatt arbete mot hemlöshet samt motverka vräkning och hemlöshet bland barn. Uppdraget ska slutredovisas . ska också tillsammans med kartlägga den sekundära bostads- marknaden var tredje år med start . Utredningen om allmännyttans villkor föreslår i sitt betänkande (SOU 2008:47) att de kommunala bostadsföretagens hyresnorme- rande roll avskaffas i hyreslagstiftningen och att hyressättnings- reglerna ändras. Bruksvärdessystemet ska bestå, men inom dess ramar föreslås en ändring av bruksvärdesregeln för att skapa förutsättningar för en väl fungerande hyresbostadsmarknad. För de kommunala bostadsaktiebolagens del lägger utredningen fram förslag till två olika modeller. I den ena modellen är de kommunala bostadsaktiebolagen affärsmässiga, i den andra modellen är de självkostnadsstyrda. I det senare fallet föreslås ett lagförslag som innebär att får ansvaret att kontrollera att verksamheten bedrivs enligt självkostnadsprincipen. Denna uppgift antogs leda till ett visst behov av resursförstärkning till . Vad gäller bruksvärdesregleringen har och lagt ett förslag som mottagits försiktigt positivt av regeringen och fastighetsägarföreningen. Dagens hyres- tak, där de kommunala bostadsföretagens hyror är normerande, ersätts av ett hyrestak där förhandlade hyror blir tak för hyrorna hos privatvärdarna. Vad gäller allmännyttans roll säger regeringen blankt nej till förslaget att kommunala bostadsbolag ska gå med vinst och fungera som vanliga kommersiella företag. Utvecklingen inom EU påverkar allt mer förutsättningarna att arbeta med området Boendefrågor. När det gäller rättsutvecklingen inom EU är det konkurrens- och statsstödsreglerna som är mest styrande för bostadspolitiken, men det är främst inom regional- och socialpolitiken samt inom politikområdet Rättvisa, frihet och säkerhet som bostadsfrågorna kommer upp mer explicit. Det handlar då om bostaden som social rättighet, bostäder som en förutsättning för arbetskraftsinvandring och därmed en tillväxt- faktor samt boendefrågor i stadsutveckling och stadsdelsförnyelse, bl.a. som ett led i att motverka social utestängning. Det finns också en ökad fokusering på hemlöshet och utestängning från bostads- marknaden. Även politikområdena Skatter och tullar, Energi och transporter samt Miljö har betydelse för bostadssektorn, framförallt genom energifrågorna. 7.4Synpunkter från andra aktörer Flera organisationer anser att bör vara ledande i att följa, analysera och beskriva utveckling och tillstånd på bygg- och bostadsmarknaden. Verket bör ha ett tydligt uppdrag att själv- ständigt analysera bostadsmarknaden och lägga fram förslag till förbättringar. Nyproduktionens villkor bör uppmärksammas sär- skilt och en kontinuerlig uppföljning bör ske när det gäller bostads- beståndets tillstånd och behov av utveckling och modernisering. Verket bör följa hur energiförbrukningen utvecklas inom bostads- sektorn och utveckla en spetskompetens angående boende- segregation och utanförskap på bostadsmarknaden. EU frågorna behöver få ökat fokus. Det bör tydligt framgå skillnaden mellan när verket agerar som myndighet och gör utspel för att väcka debatt. Kommunerna och vissa organisationer anser att ansvars- fördelningen och relationen mellan och är oklar och bör förtydligas. Det bör studeras om det är ändamålsenligt med två myndigheter inom bostadsområdet och om en sammanläggning skulle ge synergieffekter. Länsarkitekterna anser att samordningen mellan samhälls- planeringen och boendefrågorna bör utvecklas. lokalisering till har enligt flera aktörer på bostadsmarknaden medfört problem för verksamhet. Dels är det komplicerat att fördjupa kontakten med relevanta aktörer på bostadsmarknaden och förmedla kunskap, dels är det svårt att rekrytera den kompetens som krävs, särskilt för utredningsuppdrag som kräver specifik expertkunskap. Utredningen noterar att det från omvärlden finns förväntningar om att bör vara ledande i att följa, analysera och beskriva utveckling och tillstånd på bygg- och bostadsmarknaden. Verket bör ha ett tydligt uppdrag att självständigt analysera bostads- marknaden och lägga fram förslag till förbättringar. Vidare anser flera att ansvarsfördelningen och relationen mellan och är oklar och bör förtydligas. Det bör studeras om det är ändamålsenligt med två myndigheter inom bostadsområdet. Utredningen finner att många av synpunkterna stämmer över- ens med de iakttagelser utredningen gjort angående verksamhet. Utredningen bedömer att de förslag som de flesta av dessa synpunkter genererar ryms väl inom nuvarande författningsenliga uppgifter. De är också i huvudsak i linje med utredningens förslag angående centrala uppgifter fram- gent inom området Boendefrågor (se avsnitt 7.6.1). Utredningen konstaterar att det finns ett ökande behov av information om utveckling och tillstånd på bygg- och bostads- marknaden. Utredningen anser att det finns ett samhälleligt behov av tillgång till en samlad kunskap om tillstånd och utveckling beträffande boendefrågorna som kan ge underlag till utveckling av förslag till regeringens åtgärder för att rätta till eventuella miss- förhållanden. Enligt utredningens bedömning är dagens situation beträffande hanteringen av frågorna inte tillfredsställande. Författningsstödet för verksamheten inom Boendeområdet finns i instruktion som inte är särskilt tydlig och kon- kret. Verksamheten styrs därför till stor del av regleringsbrevet och andra regeringsuppdrag. Med en sådan styrning ökar vikten av löpande dialog med berörda departement. Som framgår av redo- visningen i avsnitt 4.2.3 finns en utvecklad dialog i sakfrågorna med det för området huvudansvariga men inte med övriga berörda departement. Sammantaget är förutsätt- ningarna för att ska kunna bedriva en långsiktig och kontinuerlig verksamhet inom området Boendefrågor inte särskilt goda. Inom har Analysenheten enligt arbetsordningen bl.a. till uppgift att bevaka och analysera utvecklingen för hela verket inom boende, byggande och samhällsplanering. Ungefär två tredje- delar (ca 10 åa) av Analysenhetens verksamhet omfattar Boende- frågor. Den resterande tredjedelen utgörs av arbete med andra frågor, bl.a. miljömål, GIS och medverkan i andra enheters arbete. Det gör att verksamheten inom området Boendefrågor delar resurser med andra verksamheter och utsätts för de resurs- och prioriteringsproblem som uppstår när nya frågor och akuta uppdrag både innanför och utanför området måste hanteras. Ett exempel är regeringsuppdraget att göra en översikt av kunskaps- läget vad gäller samspelet mellan bostads- och arbetsmarknad. När inte ansåg sig ha resurser att utföra uppdraget utan finansiering gav uppdraget till BKN. Utredningen anser att det finns anledning för att se över sin styrning och organisation för verksamheten inom området Boendefrågor. Trots att enligt sin instruktion är förvaltnings- myndighet för boendefrågor föreligger en situation där två myndigheter har överlappande ansvar inom området. ska enligt sitt regleringsbrev tillhandahålla ett kvalificerat kunskapsunderlag som fungerar som stöd för regeringen, dess myndigheter och aktörerna inom området Bostadsmarknad. Sam- tidigt ska BKN enligt sitt regleringsbrev ha god kunskap om efter- frågan och tillgänglighet till bostadsmarknadens olika upplåtelse- former samt förutsättningar som påverkar utbudet av bostäder och har regeringens uppdrag att biträda med fram- tagande av erforderliga underlag vid beredning av frågor inom bostadsmarknadsområdet. Utredningens överväganden om övergripande utgångspunkter för verksamhet behandlas i avsnitt 2.6.1 och om verk- samhetsutveckling och forskning m.m. i avsnitt 3.7. 7.6.1Boverkets uppgifter framgent inom området Utredningen finner att centrala uppgifter inom området boendefrågor framgent bör vara följande. Tillhandahålla en samlad kunskap om tillstånd och utveckling beträffande boendefrågorna, bland annat genom prognoser och utvärderingar av effekterna av olika insatser. Lämna underlag för samt förslag till åtgärder beträffande bo- stadsmarknaden. Därvid särskilt följa utvecklingen beträffande och föreslå åtgärder som kan förbättra situationen för utsatta individer och grupper samt integration i boendet. Särskilt uppmärksamma byggproduktionens villkor med hänsyn till faktorer som byggkostnader, kvalitet och behov av till- gänglighet, energieffektivitet och klimatanpassning. Regelbundet redovisa tillståndet i landet beträffande boendet och dess förutsättningar. Samordna och stödja länsstyrelsernas och kommunernas verk- samhet med boendefrågor. Följa och delta i arbetet på området inom EU och internationellt. Utredningen konstaterar att det finns ett ökande behov av infor- mation om utveckling och tillstånd på bygg- och bostads- marknaden. Med en avreglerad bostadsmarknad följer ett ökat samhälleligt behov av att överblicka marknadens funktionssätt. Villkoren för såväl nyproduktion som ombyggnad och upprustning behöver följas med hänsyn till faktorer som byggkostnader, kvalitet och anpassning till frågor som tillgänglighet, miljö, energi- effektivitet och klimateffekter. Vidare behöver situationen för utsatta grupper som unga, hemlösa, äldre och studerande följas liksom bl.a. frågor om integration och segregation i boendet och sambanden mellan arbets- och bostadsmarknaderna. Effekter av åtgärder behöver följas upp och förslag till nya åtgärder utformas. Enligt utredningen bör uppgifter framgent främst vara att tillhandahålla en samlad kompetens för kunskap om boendefrågorna och att kunna lämna underlag för åtgärder inom området. Utredningen menar att det är viktigt att särskilt uppmärksammar nyproduktionens villkor med hänsyn till faktorer som byggkostnader, kvalitet och anpassning till frågor som tillgänglighet, miljö, energieffektivitet och klimateffekter. Också situationen för utsatta grupper som unga, hemlösa, äldre och studerande bör som tidigare följas liksom sambanden mellan arbets- och bostadsmarknaderna. Integrations- och segregations- frågorna är centrala politiska frågor. infördes inte- grationspolitik som ett särskilt politikområde och i budgetpropo- sitionen skriver regeringen att boendesegregationen kan bidra till att öka känslan av utanförskap och vidga de sociala och etniska klyftorna i samhället. Mot denna bakgrund är det en brist att det i stort sett saknas en kontinuerlig uppföljning av boendeintegrationen och utredningen anser att integrationsfrågorna i boendet bör följas närmare. Utredningen anser att bör få i uppdrag att redovisa tillståndet i landet beträffande boendet och dess förut- sättningar. Redovisningen bör innehålla beskrivning av utveckling och tendenser på bostadsmarknaden, bl.a. beträffande utsatta individer och grupper, integrationen i boendet och byggproduk- tionens villkor. Närmare utformning av och innehåll i redo- visningen bör bestämmas i dialog mellan och regeringen. bör också som tidigare fortsättningsvis samordna och stödja verksamheten vid länsstyrelser och kommuner, biträda rege- ringen i olika frågor och följa och delta i EU-arbetet. Mot bakgrund av ovanstående lämnar utredningen förslag till förtydliganden i instruktion. 7.6.2Ett samlat myndighetsansvar för området Boendefrågor I utredningens direktiv anförs att bostadsfrågornas inriktning har förändrats . Målet för bostadsfrågorna ska utgå från den enskilda boendekonsumenten. Stöden till bostadsproducenter avvecklas medan instrument som riktar sig mot individerna utvecklas. Den nya inriktningen för bostadsfrågorna innebär att främja bättre konkurrens och förutsättningar till bostadsproduktion för aktörerna att möta konsumenternas behov. verksamhet bör därför ses över tillsammans med närliggande verksamhet i detta sammanhang. Utredningen konstaterar att det föreligger viss överlappning beträffande myndighetsansvaret för området Boende- frågor mellan och (se avsnitt 7.5). Ansvarsfördelningen mellan BKN och har tidigare inte setts som problematisk, vare sig i de propositioner eller de statliga offentliga utredningar som låg till grund för myndigheternas inrättande. I betänkandet SOU 1997:90 föreslogs en samman- slagning mellan och för att på så sätt rationalisera bidragsadministrationen och frigöra resurser. Detta förslag genomfördes inte. (Se avsnitt 2.2.2) har de av administrerade generella stödformerna som räntebidrag och investeringsbidrag minskat kraftigt i omfattning eller helt avvecklats som omfatt- ningen av riktade stöd som konverteringsbidrag och anpassnings- bidrag ökat. har BKN fått ansvaret för nya instrument som hyresgarantier och s.k. förvärvsgarantier i syfte att hjälpa individer att etablera sig på bostadsmarknaden.