sou · GXB363 · 2009-06-24 00:00:00 — Slutbetänkande av Utredningen om totalförsvars- plikten 2009_SOU försätts S-format_sv.indd 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Omslag: Beväringsmönstring av Döderhultarn Tillhör Döderhultarmuseet i . 2009_SOU register S-format.indd 1 Till Statsrådet och chefen för Regeringen beslutade (Dir. 2007:147) att till- sätta en kommitté för att överväga vilka författningsändringar och övriga åtgärder som är nödvändiga för att möjliggöra frivillig rekrytering och utbildning av sådan personal som enligt nuvarande förhållanden tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt med mera. Mot bakgrund av detta beslut förordnade chefen för departementet, statsrådet , före detta riksdagsledamoten som ordförande i kommit- tén. Som ledamöter i kommittén förordnades riksdagsledamoten , före detta ledamoten av , riksdagsledamoten , riksdags- ledamoten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten samt riksdagsledamoten . Som sakkunniga åt kommittén förordnades departementssekreteraren och departementssekretera- ren . I hans ställe förordnades departementssekreteraren . Till expert åt kommittén utsågs rättssak- kunniga . utsågs kanslisamord- nare , försvarsjurist , överste , rådman och samordnare som experter i utredningen. Överstelöjtnant förord- nades som expert . Sakkunniga och experter har bidragit med faktamaterial och synpunkter i frågeställningar som omfattas av deras uppdrag. Som sekreterare i utredningen förordnades nuvarande krishanterings- och beredskapssakkunnige . förordnades jur. kand. som sekrete- rare i utredningen. Kommittén har antagit namnet Utredningen om totalförsvars- plikten. överlämnade kommittén ett delbetän- kande, Totalförsvarsplikten (SOU 2008:98), vars ställ- ningstaganden var eniga. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till Utredningen om totalförsvarsplikten (Dir. 2009:4) vari det bland annat anges att kommittén ska belysa konsekvenser av reforme- ringen av soldatförsörjningen med mera. beslu- tade regeringen om ytterligare tilläggsdirektiv (Dir. 2009:28) till utredningen. Kommittén skulle enligt dessa göra en samlad redo- visning av resultatet av sitt arbete . Utredningen överlämnar härmed slutbetänkandet Totalförsvars- plikt och frivillighet (SOU 2009:63). Uppdraget är därmed slutfört. En gemensam reservation har lämnats av och . 1901 – den allmänna värnpliktens införande.......................... Hotbilden och dess komplexitet........................................... roll i en globaliserad värld ....................................... 3.3Svenskt samarbete med institutioner och andra säkerhetspolitiska aktörer i en globaliserad värld Nya krav på Försvarsmakten och dess personal .................. Den svenska försvarspolitikens inriktning .................... 4.2.1 Försvarspolitisk inriktning och uppgifter för 4.2.2 Inriktningen för samhällsskydd och beredskap ........ Det svenska försvaret ................................................ Försvarsmaktens nuvarande organisation ................. 5.1.2 Den planerade inriktningen för Försvarsmaktens De frivilliga försvarsorganisationerna ................................... Totalförsvarsplikten och grundlagarna...................... 6.2Inskrivning till tjänstgöring och skyldigheten att medverka till utredning om sina personliga förhållanden....121 6.2.1Skyldigheten att delta i utredning om sina personliga förhållanden och särskild Inskrivning till tjänstgöring........................................ Fullgörande av tjänstgöring och krigsplacering ................... Grundutbildning och repetitionsutbildning.............. Krigstjänstgöring och beredskapstjänstgöring.......... 6.3.5 Rätt att vara vapenfri................................................... Villkor och förmåner under tjänstgöring.............................. Brott mot totalförsvarsplikten med mera............................. 6.5.1 Totalförsvarspliktens tillämpning ..................... Tjänstgöringsformer inom Försvarsmakten som inte grundar sig i totalförsvarsplikt.................................... 7.1Tjänstgöringsformer inom Försvarsmakten som inte grundar sig i totalförsvarsplikt.............................................. 7.1.1 Visstidsanställda soldater i Försvarsmakten ............. 7.1.2 Anställning i Försvarsmaktens utlandsstyrka........... Tjänstgöring inom hemvärnet.................................... 7.1.4 Anställning som och utbildning till officer............... 7.1.6 Civila anställningar inom Försvarsmakten................ 7.2.1 Anställda gruppbefäl, soldater och sjömän ............... 7.2.2 Kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän....... Analys av dagens system........................................... Försvarsmaktens behov av personal ..................................... Analys av dagens system........................................................ Brister i tillgänglighet ................................................. 8.2.2 Brister i effektivitet och resursallokering.................. 8.2.3 Ledtider i utbildningscykeln och bristande effektivitet i urval........................................................ 8.2.4 Bristande genomslag för den enskildes vilja till 8.2.5 Andelen soldater som kan rekryteras efter 8.2.6 Andelen kvinnor i Försvarsmakten ........................... Den framtida skyldigheten att fullgöra värnplikt och 9.2När totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att fullgöra värnplikt och civilplikt........................................................... Förutsättningar och principiella överväganden ........ 9.3En allmän skyldighet att fullgöra värnplikt och civilplikt med lång grundutbildning...................................................... Förutsättningar och principiella överväganden......... 9.4Möjligheten att med plikt ianspråkta personal som har rekryterats och utbildats på frivillig grund ........................... Förutsättningar och principiella överväganden......... 9.5Förutsättningar för att bestämmelserna om skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt åter ska 9.6 Konsekvenser av kommitténs förslag ................................... 10Den framtida skyldigheten att medverka vid föreskriven utredning om sina personliga förhållanden..189 10.2Skyldigheten att medverka till föreskriven utredning om sina personliga förhållanden – mönstring och annan Den framtida tillämpningen av bestämmelserna om 10.3.1 Förutsättningar och principiella överväganden......... 10.3.2 Kommitténs förslag .................................................... En allmän skyldighet att genomgå mönstring...................... Konsekvenser av kommitténs förslag ................................... Försvarets framtida personalbehov ....................................... 11.1.1 Det militära försvarets personalbehov....................... 11.1.2 Det civila försvarets personalbehov........................... Försvarets verksamhet är en grundläggande angelägenhet för befolkningen .............................................. 11.2.1 Inställningen till Försvarsmakten och Intresset för engagemang inom Försvarsmakten................. Behovet av en förmånssatt militär utbildning innan anställning och kontraktering ............................................... Ansvarig myndighet för rekrytering, tester och uttag av personal på frivillig grund.......................................... Försvarsmakten som huvudman ........................................... 12.1.1 Organisatoriska aspekter av att Försvarsmakten 12.1.2 Tillvaratagande av kompetens med Försvarsmakten som huvudman................................ 12.1.3 övriga kompetensområden.................... roll vid test av militär personal under en 12.2.1 Försvarsberedskapen motiverar en konkurrensbegränsning i testverksamheten på kort sikt – utvärdering görs efter en övergångsfas ... 219 Den finansiella relationen mellan Försvarsmakten och – uppdragsstyrning och avgiftsfinansiering...... En frivillig militär utbildning...................................... Behovet av en militär grundutbildning – utgångspunkter... 13.1.1 En grundläggande militär utbildning......................... 13.1.2 En kompletterande militär grundutbildning............. 13.1.3 Reglering av grundläggande och kompletterande Antagning till grundläggande militär utbildning ................. 13.2.1 Förutsättningar för tjänstgöring................................ 13.2.2 Särskilt om säkerhetsprövning och kontroll av den som ska antas till grundläggande militär 13.2.3 Test och urval.............................................................. 13.2.4 Beslut om tillträde till den grundläggande militära utbildningen fattas på central nivå............................. Utformning och kvalitetssäkring av den grundläggande 13.3.1 Utbildningens utformning ......................................... 13.3.2 Kvalitetssäkring av utbildningen................................ 13.3.3 Examination och lämplighetsbedömning .................. 13.4 Villkor för den som genomför grundläggande militär 13.4.1 Möjligheterna för att avskilja en enskild från 13.4.2 Möjligheterna att avbryta tjänstgöring ......... 13.4.3 Skydd för den enskildes ordinarie anställning........... 13.4.4 Skyldigheter att utföra uppgifter under 13.4.6 Semester, arbetstider och arbetsmiljö under grundläggande militär utbildning............................... 13.4.7 Särskilt angående arbetslöshetsförsäkring under 13.4.8 Sjukpenninggrundande inkomst ................................ 13.4.9 Angående pensionsgrundande inkomst och semesterlönegrundande inkomst för rekryter........... 13.4.10 Försäkrings- och personskadeskydd under 13.4.11 Försvarsmaktens rehabiliteringsansvar för den som skadas under grundläggande militär 13.4.12 Angående drogtestning av den som genomgår grundläggande militär utbildning............................... 13.5 Förmåner under grundläggande militär utbildning.............. 13.5.1 Generella förmåner ..................................................... 13.5.2 Behovsprövade förmåner............................................ 13.6 Medinflytande och tillsyn av frivillig militär utbildning...... 13.6.1 Medinflytande och utbildningsbevakning i 13.6.2 Medinflytande under officers- och 13.6.3 Medinflytande och utbildningsbevakning under grundläggande militär utbildning............................... En kompletterande militär utbildning .................................. Fortsatt engagemang efter grundläggande militär Principer för rekrytering ............................................ Försvarsmaktens nuvarande rekryteringsverksamhet ......... 14.1.1 Marknadsföringskostnader i dagens system ............. Lärdomar av dagens rekryteringsverksamhet....................... Vikten av behovsanalys.......................................................... 14.3.1 Information som en metod att nå ut till rätt Principer för Försvarsmaktens framtida rekrytering till en grundläggande militär utbildning..................................... 14.4.1 Marknadsföring av Försvarsmakten som en 14.4.2 Dimensionering av kommunikations- och 14.4.3 Principer för rekryteringsverksamhetens 14.4.4 Principer för rekrytering till fortsatt engagemang under den grundläggande militära utbildningen....... Principer för information, folkförankring och försvarets framtida kommunikation gentemot allmänheten .......... 15.3Information om försvar och samhällets krisberedskap i samband med skyldigheten att medverka vid utredning om sina personliga förhållanden ........................................... Information om försvar och samhällets krisberedskap Den framtida personalredovisningen inom Översiktlig genomgång av nuvarande 16.1.1 Särskilt om personalredovisning i 16.1.2 Personalredovisning för det civila försvaret.............. 16.1.3 Personalredovisning för hemvärnet och 16.1.4 Vissa särskilda juridiska aspekter av Det framtida behovet ............................................................. 16.2.1 Ansvarig myndighet för personalredovisning och 16.2.2 Om behovet av personalredovisning för det 16.2.3 Om behovet av personalredovisning för det civila Genomförande av en övergång till en på frivillighet 17.1.1 Utgångspunkter för kommitténs arbete.................... Kraven på Försvarsmaktens förmåga .................................... 17.2.1 Försvarsmaktens bedömning av förmågekravens effekter på personalbehovet ....................................... 17.2.2 Försvarsmaktens underlag till kommittén ................ 17.2.3 Kommitténs bedömning av Försvarsmaktens 17.2.4 Utbildningsbehovets inverkan på 17.2.5 Försvarsmaktens rapporterade inskrivningsbehov ... Genomförandet av kommitténs förslag................................ Genomförande av ändringar i tillämpningen av Genomförande av kommitténs övriga förslag...................... Förslag för Försvarsmaktens genomförande av reformen... 17.4.4 Uppfyllnad av insatsorganisationen och Åtgärder och övergångsregler vid genomförandet .............. Konsekvenser av kommitténs förslag .......................... Förslagens betydelse för Försvarsmaktens personalförsörjning och uppdrag.......................................... Förslagens betydelse för det civila försvarets personalförsörjning och verksamhet .................................... Förslagens betydelse ur ett kostnadsperspektiv .................. 18.3.2 Test- och urvalsverksamhet ....................................... 18.3.3 Utbildningskostnader i ett frivilligsystem ................ 18.3.4 Försvarsmaktens samlade kostnader för utbildning, rekrytering och testverksamhet.............. 18.3.5 Övriga kostnader vid Försvarsmakten ...................... Förslagens betydelse för kostnader vid andra 18.4.1 Förslagens betydelse för kostnader vid 18.4.2 Förslagens betydelse för kostnader vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap....... 18.4.3 Kostnaden för en ny försvarsgranskningsnämnd ..... Förslagens betydelse ur ett effektivitetsperspektiv ............. 18.5.1 Kostnader i ett frivilligsystem för att få ut 3 000 insatsberedda gruppbefäl, soldater och sjömän ........ 18.5.2 Kostnader i ett Pliktsystem för att få ut 3 000 insatsberedda gruppbefäl, soldater och sjömän ........ 18.5.3 Sammanfattning av plikt- respektive frivilligsystemens effektivitet i att utbilda Förslagens betydelse för övriga samhällsintressen............... 18.6.1 Förslagens betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet....................... 18.6.2 Förslagens betydelse för den kommunala 18.6.3 Förslagens betydelse för brottsligheten och det 18.6.4 Förslagens betydelse för små företags arbetsförutsättningar med mera................................. 18.6.5 Förslagens betydelse för jämställdheten mellan män och kvinnor ......................................................... 18.6.6 Förslagens betydelse för möjligheterna att nå de 18.6.7 Förslagens betydelse för personlig integritet Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Förslag till lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt Förslag till lag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada ...................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.............................. 19.6Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. 19.9 Angående eventuella ytterligare författningsändringar Bilaga 1 Kommittédirektiv 2007:147............................................. Förslag till ny soldaterinran............................................. lagen (1962:381) om allmän försäkring Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken Försvarsmaktens ledarskaps- och pedagogikenhet Försvarsmaktsgemensamma krav på förmåga hos Gruppbefäl, soldater och sjömän Anställda gruppbefäl, soldater och sjömän Kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän GSS/K i NS Kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik lagen (1982:80) om anställningsskydd lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter lagen (1994:1811)om disciplinansvar inom lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell lagen (1994:260) om offentlig anställning lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom lagen (1976:580) om medbestämmande inom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Nätverket för värnpliktiga kvinnor Organisationen för säkerhet och samarbete i Avtal vid ersättning för personskada Personuppgiftslagen (1998:204) Rättsfunktionen och Rådet för rättssäkerhet och personalvård inom totalförsvaret Styrelsen för psykologiskt försvar Avtal om statens tjänstegrupplivförsäkring Kommittén har haft till uppdrag att överväga vilka författningsänd- ringar och övriga åtgärder som är nödvändiga för att möjliggöra frivillig rekrytering och utbildning av sådan personal som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Kommit- tén ska även ta ställning till under vilka förhållanden frivillig rekrytering och utbildning bör tillämpas. I direktiven framhålls att det är det militära och civila försvarets uppgifter under höjd bered- skap som ytterst ska vara avgörande för personalförsörjningens och lagstiftningens utformning. En allmän totalförsvarsplikt i någon form bör därför finnas kvar även . Kommittén ska ta ställning till under vilka omständigheter pliktsystemet ska tas i anspråk. Kommittén ska vidare överväga om skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt med lång grundutbildning även bör omfatta kvinnor. I uppdraget har även ingått att ta ställning till hur ett nytt soldatförsörjningssystem bör införas i enlighet med målsättningen att reformeringen av soldatförsörjningen tar sin början . Särskilda förslag ska lämnas för vad som bör gälla för enskilda som direkt berörs av reformen inför och vid införandet. Konsekvenserna för Försvarsmaktens förmåga inför, under och närmast efter införandet ska belysas. Regeringen fattade beslut om de första direktiven till kommit- tén . Därefter har regeringen beslutat om tilläggsdirektiv och . Kommittén har tagit namnet Utredningen om totalförsvarsplikten. Kommittén har bestått av en ordförande och ledamöter från samtliga riksdagspartier, sakkunniga och experter. Kommittén har i sitt arbete biträtts av ett sekretariat. I arbetsgrupper bestående av representanter för myndigheter och intresseorganisationer har sekretariatet berett specifika sakfrågor. I flera frågor har samverkan även skett med berörda enheter vid Försvarsmakten samt från andra myndigheter. Studiebesök har genomförts i och i syfte att studera de militära personalförsörjnings- systemen i respektive stater. Ett flertal studiebesök har genomförts vid Försvarsmaktens utbildningsplattformar. Under arbetets gång har två externa konsulter bistått med stöd i kommitténs arbete. Totalförsvarsplikten omfattar värnplikt, civilplikt och allmän tjänsteplikt. Värnplikt och civilplikt innefattar grundutbildning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänst- . reglerades värnplikt, civilplikt och allmän tjänste- plikt genom skilda lagar. omfattas emellertid alla tre formerna av plikt av lagen om totalförsvarsplikt. Genom lagen om totalförsvarsplikt åläggs den enskilde att medverka vid föreskriven utredning om sina personliga förhållan- den, att tjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hennes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter samt att iaktta de föreskrifter i övrigt som meddelas i lagen om totalförsvarsplikt. För att medverka vid föreskriven utredning om sina personliga förhållanden är svenska män skyldiga att genomgå mönstring. Ingen är skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt utan att först ha skrivits in för det. Den allmänna värnplikten infördes . har syste- met genomgått ett stort antal genomgripande förändringar. Värn- pliktens syfte har emellertid varit det samma: att säker- ställa Försvarsmaktens tillgång på personal. Med värnplikten som grund har personer kunnat tas ut till grund- och repetitionsutbild- ning för att sedan krigsplaceras och vid behov kunna kallas in till beredskaps- eller krigstjänstgöring. Enligt den gällande lagen om totalförsvarsplikt är alla svenska män värnpliktiga från det år de fyller till det år de fyller . Kvinnor kan ansöka om att få fullgöra värnplikt. För att skrivas in för värnplikt måste en man först ha mönstrat och en kvinna först ha genomgått frivillig antag- ningsprövning. tillkom civilplikt som ett komplement till värnplikten. Civilpliktens syfte har varit att säkerställa tillgången på personal inom det civila försvaret. Till sin utformning motsvarar civilplikt värnplikt genom att den möjliggör att totalförsvarsplik- tiga grundutbildas och krigsplaceras i fredstid för att därefter vid behov kunna kallas in till krigs- eller beredskapstjänstgöring. Civil- plikt behöver dock inte inledas med grundutbildning. Vad gäller civilplikt med grundutbildning görs enligt lagen om totalförsvars- plikt skillnad på civilplikt med grundutbildning som är längre respektive kortare än . För att skrivas in till civilplikt med längre grundutbildning än krävs att personen har genom- gått mönstring eller särskild antagningsprövning. Inskrivning till civilplikt med kortare grundutbildning än kan göras även efter annan form av utredning. Det samma gäller för inskrivning till civilplikt utan grundutbildning. Den allmänna tjänsteplikten skiljer sig från värnplikt och civil- plikt genom att den bara är tillämplig vid höjd beredskap. Någon grundutbildning sker inte heller inom ramen för allmän tjänste- plikt. Den omfattande grundutbildningen av värnpliktig och civilplik- tig personal har förutsatt ett väl utbyggt mönstrings- och personal- redovisningssystem. Dessa verksamheter säkerställs av Total- (härefter benämnt ). I syfte att deras förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska kunna bedömas är alla totalförsvarspliktiga skyldiga att medverka vid föreskriven utredning om sina personliga förhållanden. Sådan utredning kan vara mönstring eller annan utredning. Skyldigheten att genomgå mönstring gäller bara för svenska män. Mönstring sker vid . föregås mönstring av en lämplighets- undersökning som skickas ut till samtliga svenska ungdomar det år de fyller . För kvinnor finns det ingen skyldighet att svara på frågorna i lämplighetsundersökningen. Baserat på svaren i lämplig- hetsundersökningen kallar därefter de mest lämpade männen till mönstring. Antalet personer som skrivs in till värn- eller civilplikt bestäms mot bakgrund av de personalbehov som de bemanningsansvariga myndigheterna har anmält till Plikt- verket. Enligt lagen om totalförsvarsplikt ska det antal personer skrivas in till värn- och civilplikt som i krig behövs i Försvarsmak- ten och i det civila försvaret samt för Försvarsmaktens fredstida beredskap. förekommer ingen inskrivning till civilplikt med längre grundutbildning än . Kvinnor kan ansöka om att få genomgå särskild antagnings- prövning vilken till förfarandet motsvarar mönstring. Efter att ha genomgått särskild antagningsprövning kan kvinnor, om de samtycker till det, skrivas in till värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än . Sedan lagen om totalförsvarsplikt tillkom 1995 har tillämp- ningen av den genomgått flera förändringar. Antalet personer som skrivs in till värnplikt eller civilplikt med lång grundutbildning har sjunkit från 32 547 till 4 834 .