sou · GXB319 · 2009-02-24 00:00:00 — Utvecklingspartnerskapet Epima i : Asylsökande ungdomar upprustar och underhåller vandringsstigar och alpvägar En av de mest uppmärksammade – och uppskattade – aktivite- terna i det österrikiska Utvecklingspartnerskapet Epima inom Equal-programmet i var upprustning och underhåll av gamla och förfallna vandringsstigar och alpvägar. Tillsammans med pensionerade medlemmar i föreningar för vandrare och bergsbestigare har unga asylsökande rustat upp dessa för både turister och lokalbefolkning viktiga kommunikationsleder. Verksamheten har skett inom ramen för ett av partnerskapets delprojekt, i vilket man utvecklat ett koncept med s k allmän- nyttigt arbete (Gemeinnutziges Arbeit), en åtgärd som liknar de tidigare svenska kommunala beredskapsarbetena. Utvecklingspartnerskapet Epima innefattade också ett antal andra delprojekt/ aktiviteter, bland annat produktion av lokal- radioprogram i , trädgårdsskötsel och landskapsvård i , utbildning och utveckling av nya yrkesprofiler inom hälso- och sjukvård i Mödling samt utveckling av ett nytt koncept för case management för funktionärer som arbetar med integration av asylsökande. Målgrupp för projektverksamheten var i första hand unga ensamkommande asylsökande. Stöd och utveckling av ungdomarnas egenkraft, empowerment, var ett viktigt inslag, likaså att skapa mötesplatser mellan de asyl- sökande och lokalbefolkningen. och arbete centrala teman Österrikisk lagstiftning ger begränsade möjligheter till arbete för asylsökande, trots att EU-direktivet om miniminormer för mottagande av asylsökande ålägger medlemsstaterna att öppna arbetsmarknaden också för denna grupp. Man har emellertid (på samma sätt som i bl a ) tolkat den aktuella artikeln i direktivet på snävast möjliga sätt och tillåter arbete för asyl- sökande endast i ett begränsat antal yrken och först efter en bedömning om inte de lediga platserna kan besättas med landets egna medborgare eller andra EU-medborgare. Genom ett intensivt utvecklings- och lobbyarbete har Utvecklingspartnerskapet lyckats öppna en möjlighet för de asylsökandena att få tillträde till de s k allmännyttiga arbeten, ursprungligen avsedda för arbetslösa. Lönen för arbetet är mellan 5 och 8 , dvs i snitt . Medlemmarna i föreningarna för vandrare och bergsbestigare (ofta betraktade som ytterst konservativa) har gjort ett värde- fullt frivilligarbete som handledare och lärare åt de unga asyl- sökande. Både lokalbefolkning och turister har uppskattat de asylsökandes insatser som också uppmärksammats av media och politiker och därmed bidragit till uppfyllelsen av ett annat av partnerskapets mål: att öka förståelsen och kunskapen om de asylsökande och deras levnadsvillkor. Idégivare och ledande organisation i var det icke-vinstdrivande företaget i . Organisationen driver en rad framgångsrika verksamheter för asylsökande och flyktingar, bl a boende för ensamkom- mande asylsökande barn och ungdomar, språkkurser och social rådgivning. Tjänster och verksamheter bedrivs i hård konkur- rens med andra frivilligorganisationer; värt att notera är att omkring en femtedel av intäkterna kommer från privata sponso- rer. och en effektiv spridning och vidareföring En viktig del i projektarbetet är förankring och vidareföring av framtagna konceptet och produkter. Under partnerskapets avslutande konferens fick respektive delprojekt avtala med berört ministerium/organisation/avnämare hur den aktuella produkten skulle vidareföras och därmed införlivas i ordinarie verksamhet. En imponerande effektiv och systematisk process för överlämnande och implementering av resultat från Utveck- lingspartnerskapets arbete var därmed igångsatt. Inrätta allmännyttiga arbeten för asylsökande anordnade i regi av kommuner, stat och sociala kooperativ. 3.3Asylmottagandet är en del av en sammanhållen process för integration Insatserna för social och yrkesmässig integration av asylsökande skall påbörjas . Insatserna skall vara samman- länkade med de åtgärder som vidtas . Utvecklingspartnerskapet REKOMP utvecklade inom ett delprojekt ett gemensamt introduktionsprogram för asylsökande och flyktingar/nyanlända med uppehållstillstånd med mycket gott resultat. Utvecklingspartnerskapet REKOMP i : Asylsökande i introduktionen – ta tillvara kompetensen I har genom Utvecklingspartnerskapet ReKOMP möjligheten öppnats för motiverade asylsökande att delta i kommunens introduktionsprogram. Det är ett alternativ för dem som vill studera mer intensivt och fokuserat än vad som erbjuds i den svenskundervisning för invandrare, sfi, som anordnar. och köper utbildningsplatser i utbildningsanordnaren, , yrkesinriktade introduktionsprogram och har 56 asyl- sökande deltagit. För den som får uppehållstillstånd innebär deltagande i intro- duktionen en tidsvinst. Introduktionen är redan påbörjad eller till och med avklarad den dag beskedet om uppehållstillstånd kommer. Det betyder att steget till arbete och självförsörjning har förkortats betydligt och en kostnadsbesparing för kommu- nen. Även de asylsökande som får avslag på sin asylansökan, har mycket att vinna på introduktionsprogrammet. hålls uppdaterade och nya erfarenheter inom det egna yrkesom- rådet kan vara värdefulla när man etablerar sig på arbetsmarkna- den i hemlandet eller i ett annat land. Satsningen har inneburit ett ökat samarbete mellan berörda myndigheter: , , utbildningsanord- narna och Arbetsförmedlingen. arbetar man med gemen- samma krafter för att finna nya vägar som förkortar introduk- tionsprocessen, istället för att myndigheternas insatser och ansvar avlöser varandra och repeteras gång på gång. Det handlar om att synliggöra och ta tillvara kompetens, något som gagnar hela samhället. Likabehandling och heltidsstudier – effektiva incitament Introduktionen på utbildningsanordnaren innebär heltidsstudier. Utbildningen är yrkesinriktad och bygger vidare på de utbildnings- och yrkeserfarenheter deltagarna har med sig . Undervisningen sker både med sfi-utbildare och med programutbildare, yrkesmän som lär ut yrkesspråk, yrkes- koder och branschorientering och som är länken till arbets- marknaden. I utbildningen ingår både arbetsplatsförlagd praktik och teoretisk undervisning. De asylsökande studerar tillsam- mans med och på samma villkor som andra kursdeltagare. Etablera system för gemensam introduktion av asylsökande och flyktingar/nyanlända med likartad yrkes- och utbildningsbak- grund. 3.4Extern tillsyn och kvalitetssäkring av mottagandeverksamheten Nära kopplad till frågan om organisering och ansvar för asylmot- tagandet är frågan om extern tillsyn. För liknande viktiga samhälls- tjänster finns en sådan tillsyn: socialtjänst, äldrevård, ungdomsvård etc. I den ovan nämnda granskningsrapporten från Statskontoret föreslås att man bör överväga att inrätta en extern tillsyn av asyl- mottagandet. Även i utredningen om introduktionen av flyktingar och nyanlända (SOU 2008:58) föreslås en extern tillsyn av de s k lotsarnas verksamhet; på motsvarande sätt skulle t ex Länsstyrel- serna kunna utöva tillsyn av den/de aktörer som skall ansvara för asylmottagandet. En fråga som är kopplad till en tillsynsverksamhet är kvalitets- kontroll och kvalitetssäkring av mottagandesystemet. Frågan är också aktuell i samband med uppföljning och bedömning av om medlemsstaterna uppfyller de miniminormer som stadgas i motta- gandedirektivet och kommer att bli av största vikt i ett framtida system med gemensamt fastställda och mätbara standards för de olika komponenterna/tjänsterna i mottagandesystemen. LATU i Oravais: Kvalitetssäkring med europeiska förtecken av asylmottagandet i Det finska projektet , finansierat av Europeiska flyk- tingfonden, utvecklar på grundval av den europeiska kvalitets- säkringsmetoden EFQ, en metod för kvalitetssäkring av asyl- mottagandet i . Systemet har bl a presenterats på den europeiska konferensen om asylmottagande i och bör kunna vidareutvecklas för användning i andra medlemssta- ter.18 Unik forskningsstudie som grund Med utgångspunkt från en gedigen forskningsstudie, Förändring är ett permanent tillstånd, som bl a beskriver och analyserar det 18 Information om kvalitetssäkringsmetoden EFQ: tabid=154; information och dokument från konferensen, se: Templates/IntroPage.aspx?id=1685. finska asylmottagandet ur en rad olika perspektiv, genomför finska i samarbete med Oravais flyktingmot- tagning i ett projekt för kvalitetssäkring av asyl- mottagandet i Finland.19 Inom ramen för utvecklingsprojektet, finansierat av Europe- iska flyktingfonden, skall ett systematiskt kvalitetsutvecklings- och kvalitetssäkringsarbete utföras, där ett mål är att kvalificera sig för den europeiska utmärkelsen () som utdelas av EFQM (lity Management). Indikatorer och jämförelsemetoder skall utvecklas för att sedan användas i ett kontinuerligt förbättrings- arbete i de fjorton asyl/flyktingmottagningarna i . Asyl- och flyktingmottagandet i är ett i huvudsak kommunalt ansvarsområde. Identifiering av tjänster och produktifiering I projektet deltar fem flyktingmottagningar: , Jout- seno, , och Åbo under ledning av Oravais kommunala flyktingmottagning (i det svenskspråkiga Öster- botten). Enkäter och analyser av mottagandepersonalens arbetsuppgifter ger underlag för en systematisering och produktifiering av de tjänster som erbjuds de asylsökande. Härigenom kan också kvalitetskriterier och uppföljningsvariab- ler utvecklas. I arbetet ingår också att kartlägga och analysera arbetsmiljö och arbetskultur och därmed efterhand utveckla förhållningssätt och värdegrund hos personal och samarbetsparter. I den ovan- nämnda forskningsstudien ingick också en omfattande enkät och en analys av de asylsökandes uppfattning om och synpunk- ter på asylmottagandet; härigenom säkerställdes målgruppens inflytande över verksamheten. I undersökningen ingår också andra aktörer som samarbetar med asyl/ flyktingmottagningen, bl a representanter för hälso- och sjukvården, utbildningsanordnare, frivilligorganisationer, polisen och . 19 För en kortfattad redovisning av studien, se: Page.aspx?id=588. Inrätta en extern tillsyn av asylmottagande och ett kvalitetssäk- ringssystem för uppföljning och utveckling som också ger målgrup- pen inflytande över verksamheten. Ett centralt mål i Equalprogrammet var att förbättra de asylsökan- des möjligheter till arbete och egenförsörjning. Enligt mottagan- dedirektivet skall medlemsstaterna ge asylsökande tillträde till arbetsmarknaden, men förbehållen och de nationella restriktio- nerna är omfattande. Trots detta lyckades man inom Utvecklings- partnerskapet Fluchtort med hjälp av företag och arbets- givarorganisationer etablera ett system som gav asylsökande till- träde till arbetsmarknaden och till den yrkesutbildning som i är kopplad till praktikperioder hos arbetsgivare (och därmed omgärdad av samma restriktioner som arbetsmarknaden). Även i ett Utvecklingspartnerskap i i har arbetsgivare gått i bräschen för att ge asylsökande möjligheter till praktik och, i förlängningen, arbete. Utvecklingspartnerskapet Fluchtort i : Nära samarbete med arbetsgivare öppnar dörrar för asylsökande I fanns, när Utvecklingspartnerskapet Fluchtort Ham- burg påbörjade sin verksamhet, omkring 220 000 asylsökande som fått avslag på sin ansökan, men ej kunde sändas tillbaka, asylsökande med s k Duldung-status. Cirka 50 000 nya asyl- sökande har tillkommit . En viss minskning av nya asylsökande har skett , men enbart i fanns när projektet startade 17 000 asyl- sökande med Duldung-status, vilket innebär att de i praktiken varken kan arbeta eller utbilda sig. Många har levt under dessa villkor i , några upp till . Utvecklingspartnerskapet Fluchtort bygger vidare på erfarenheterna från tidigare projektperiod och har särskilt fokus på yrkesutbildning för asylsökande och flyktingar. har tagit fasta på behovet av yrkesutbildad arbetskraft i Ham- burg och kopplat sin verksamhet till de olika politiska initiativ som skall öka tillväxten och attraktionskraft (Väl- kommen till och En växande stad). Den tyska lagstiftningen tillåter i praktiken inte asylsökande att arbeta. Personer med s k Duldung-status har än mindre möjlig- heter till arbete eller deltagande i yrkesutbildning. Utvecklings- partnerskapet Qualifizieringsoffensive fur Asylbewerber/innen und Fluchtlinge och dess efterföljare Fluchtort lycka- des dock, med hjälp av företag och arbetsgivarorganisationer att öppna arbets- och utbildningsmarknaden för asylsökande i – åtminstone på glänt. I många delstater i har asylsökande getts liknande möjligheter och förbunds- regeringen har beslutat om lagändringar för att underlätta för asylsökande att arbeta. I det nya, breda partnerskapet har man fortsatt den opini- onsbildande och attitydförändrande verksamheten, förutom att arbeta med utvecklingen av nya, anpassade koncept och metoder inom utbildning, rådgivning och socialt stöd. Man har också ett s k dubbelt perspektiv, dvs utbildning och praktik skall kunna vara till nytta för deltagarna även vid ett eventuellt återsändande. Samarbete med arbetsgivare nyckeln till framgång I likhet med den tidigare projektperioden har samarbete med företag och arbetsgivarorganisationer haft en central plats i verksamheten. Handelskammare, flera större och mindre företag och yrkesskolor har aktivt bidragit till att ge de asylsökande möjligheter till yrkesutbildning och arbete. Genom jobbmässor skapades mötesplatser för arbetsgivare och asyl- sökande och arbetsgivarna/företagen själva blev efterhand en av de främsta förespråkarna gentemot myndigheterna för en öppnare arbetsmarknad för asylsökande. Det tyska s k duala utbildningssystemet, där lärlingsutbildning ingår som en viktig del, innebär att eleverna har en stor del av sin utbildning kopp- lad till en arbetsplats. de asylsökande ungdomarna som en resurs, med hög motivation och höga ambitioner. Socialt och psykologiskt stöd efter behov Parallellt med de aktiviteter som direkt var riktade mot arbets- marknad och utbildning har partnerskapet utvecklat en rad stödinsatser i samarbete med bland andra invandrar- och flyk- tingorganisationer. Även detta arbete kommer att vidareut- vecklas. Man kunde under den första projektperioden konsta- tera att bland de asylsökande också fanns många med trauman och medicinska/psykiatriska besvär som inte kunde behandlas inom ramen för den begränsade sjukvård som erbjudits. Genom att involvera tidigare asylsökande i uppsökande och stödjande verksamhet har man vunnit förtroende bland målgruppen och kunnat nå personer som varit extremt utsatta och marginaliserade. Utvecklingspartnerskapet i : Asylsökande välkomnas till arbetsliv och samhälle Ett ambitiöst upplagt Utvecklingspartnerskap som tog sin utgångspunkt i en för de asylsökande gynnsam situation. skiljer sig från övriga : man tar emot av det totala antalet asylsökande till Stor- – men från grupper vars ansökan bedöms kunna resultera i ett positivt beslut. finns en betydande arbetskraftsbrist i många branscher, bland annat bygg och teknik. Arbetsgivarna är också mycket positiva till att ta emot asylsökande i olika praktikformer (s k work shadowing) och, efter att vederbörande erhållit uppehållstillstånd, erbjuda arbete. , utvandring, arbetskraftsbrist I infördes en form av Hela-Storbritan- nien-strategi, dvs de asylsökande fördelades över hela landet. , som efter krisår haft en kraftig utvandringsvåg till i första hand , var nu i stort behov av yrkesutbildad arbetskraft. Många av de asylsökande har en god utbildning och goda yrkeskunskaper, de är välmotiverade och angelägna att ge sitt bidrag till mottagarlandet. kom omkring 12 000 asylsökande till , merparten till . kommer cirka 2 000 asylsökande , varav drygt hälften får stanna. Den genomsnittliga väntetiden är runt . Vid projektets inledning fanns cirka 2 500 asylsökande som väntar på beslut och man räknade med att majoriteten skulle få ett positivt besked. Asylsökande har fri tillgång till utbild- ning/yrkesutbildning, men får i praktiken ej arbeta. Olika former av praktikarrangemang är dock tillåtna. och ett välkomnande mottagandesystem Utvecklingspartnerskapet tillkom för att mobilisera aktö- rer från olika samhällssektorer i syfte att bygga upp ett motta- gandesystem som gav de asylsökande en god yrkesmässig och social introduktion i samhälle och arbetsmarknad. Förutom det projekt som varit direkt riktat mot praktik, arbete och anställning hos företag, fanns i Utvecklingspart- nerskapet 19 delprojekt som omfattade ett brett spektrum av insatser och metodutveckling, från validering och erkännande av examina, anpassad yrkesvägledning till analyser och påverkan av mediabilden av asylsökande. En positiv och generös attityd gentemot de asylsökande hos allmänhet, myndigheter och arbetsgivare har underlättat projektets genomförande. Ge asylsökande bättre underlag för val av bosättningsort utifrån en matchning av sin kompetens med bosättning i orter med behov av arbetskraft; mobilisera arbetsgivare att erbjuda praktik och arbete. 3.6Meritportföljer och validering av utbildning och kompetens Behovet av en första bedömning – och ett tillvaratagande – av asyl- sökandes och flyktingars yrkeskunskaper, utbildningar och kompetenser i ett tidigt skede av vistelsen i det nya landet har uppmärksammats i ett flertal projekt i andra medlemsstater.20 Utvecklingen av olika koncept och metoder för s k meritport- följer har varit en central del i dessa projekt. Det utvecklingsarbete som genomfördes inom Equal är ett intressant exempel på en anpassning av meritportföljsmetoden till målgruppen asylsökande. Utvecklingspartnerskapet REKOMP i : Meritportfölj för asylsökande – både tillvaratagande och en stärkt självkänsla Att sammanställa en s k meritportfölj för asylsökande har flera syften: att få en samlad redovisning av yrkeskunskaper och kompetenser, att stärka individens självbild och självkänsla under en ofta påfrestande väntan på beslut om asyl och att, inför arbetsgivare och utbildningsanordnare, kunna presentera en systematisk kompetens- och resursinventering av de asylsö- kande som beviljas uppehållstillstånd. I det sistnämnda fallet fungerar meritportföljen också som en viktig länk mellan asyl- mottagandet och den kommunala flyktingintroduktionen. Genom en sammanhållen process, där insatser med sikte på integration i samhälle och arbetsliv kan påbörjas tidigt – från dag 1! –, finns betydande vinster att hämta, både för individ och samhälle. Bristande flexibilitet i systemet Arbetet i projektet har inte varit problemfritt. Mottagandesy- stemet – främst sfi-undervisning och organiserad sysselsättning – visade sig ofta sakna den nödvändiga flexibiliteten för att hantera stora variationer i antalet inkommande asylsökande. I flera fall fanns betydande (organisatoriska) problem hos de 20 För exempel från andra medlemsstater samt rekommendationer från den Europeiska temagruppen angående yrkeskartläggning/skills audit se: social/equal/policy-briefs/etg5-skill-audits-as_en.cfm. aktörer som medverkade i projektet: otydliga uppdragsbeskriv- ningar, resursbrist, intressekonflikter och oklarhet om ägande- rätten till koncept/produkter. Även lämpligheten av att överhuvudtaget använda merit- portföljsmetoden för målgruppen asylsökande ifrågasattes. Otillräckliga språkkunskaper och de asylsökandes utsatta situa- tion – med hög stressnivå och bristande koncentrationsför- måga/motivation som följd – anfördes som skäl att först i ett senare skede låta asylsökande sammanställa meritportföljer. En ytterligare aspekt är att både begreppet och metoden merit- portfölj – och i förlängningen verksamheten med yrkesbedöm- ning och validering av yrkeskunskaper och kompetenser – fort- farande är förhållandevis okända hos slutanvändarna, dvs arbetsgivarna. Verksamheterna är inte heller systematiskt utvärderade med utgångspunkt från vilka effekter de haft för invandrares möjlig- heter på svensk arbetsmarknad. Trots problem, svårigheter, ifrågasättanden och praktiska hinder under projektarbetet – eller kanske just därför? – har en rad viktiga lärdomar och slutsatser kunnat dras. Del i en sammanhållen process Meritportföljen har för målgruppen asylsökande varit viktigare som process än som produkt, dvs som ett stöd i den process som innefattar både språkinlärning, samhälls- och arbetsmark- nadsinformation och rekonstruktion/stärkande av självbild och identitet. En annan lärdom är att mottagandesystemet i dess nuvarande form i begränsad utsträckning är öppet för mera genomgripande förändringar. Berörda myndigheter och utbildningsanordnare ser inte den långsiktiga nyttan av insatser ; ofta saknas ett utvecklings-/förändringsperspektiv, tidshorisonten i verksamheten är kort och fokus gäller den egna verk- samheten och dess överlevnad. Erbjud asylsökande tidig yrkeskartläggning genom upprättande av meritportfölj och anpassad validering av yrkeskunskaper. Flera av Utvecklingspartnerskapen och projekten inom Equal och Europeiska flyktingfonden har uppmärksammat de stora proble- men med ohälsa hos asylsökande och flyktingar. Också här är det nödvändigt att se asylperioden och introduktionstiden som delar av en sammanhållen process. Ohälsa innebär ett stort hinder för en social- och yrkesmässig integration och kan bl a motverkas genom en bättre anpassad och uppsökande hälso- och sjukvård.21 Utvecklingspartnerskapet REKOMP i : Internationella hälsokommunikatörer – bättre hälsa och bättre vård I Utvecklingspartnerskapet REKOMP utvecklades ett fram- gångsrikt koncept med s k Internationella hälsokommunikatö- rer, språk- och kulturkompetenta, medicinskt kunniga asyl- sökande och flyktingar, som efter en utbildning i svenskt sjuk- vårdssystem kom att fungera som en länk mellan nyanlända asylsökande/invandrare och svensk sjukvård. En länk mellan asylsökande, nyanlända och svensk sjukvård Hälsokommunikatörer i ett mångkulturellt samhälle fungerar som länkar mellan utlandsfödda personer och systemen inom hälsa, vård och omsorg. Hälsokommunikatörerna använder sina modersmål i många olika hälsofrämjande aktiviteter, vilka syftar till att minska ojämlikheten i hälsa bland utlandsfödda i förhål- lande till den övriga befolkningen. Hälsokommunikatörernas insatser kan, enligt bidra till att invandrade 21 För exempel på projekt som arbetat med ett hälsoperspektiv se bl a: och _social/equal/data/document/etg5-suc-transspuk_en.pdf. personer blir mer delaktiga i samhället och får ett större förtro- ende för samhällets institutioner, framför allt hälso- och sjuk- vården. En reguljär – och lönsam verksamhet Hälsokommunikatörerna har utbildning och erfarenhet från vård och omsorg i sina hemländer. Konceptet har utvecklats i ett samarbete mellan och Sydvästra sjukvårdsdistriktet . De nio hälsokommunikatörer som finns i arbetar till inom hälso- och sjukvården och till inom kommunala verksamheter. finns konceptet också som reguljär verksamhet på flera håll i landet. Preliminära undersökningar visar att hälsokommu- nikatörerna bidrar till en förbättrad hälsa bland asylsökande och flyktingar, men också till kostnadsbesparingar genom att pati- enter från målgruppen får en adekvat vård i ett tidigt skede. I ett projekt inom Europeiska flyktingfonden görs nu en uppföljning av deltagarna och beräkningar av de samhällsekonomiska vins- terna med inrättandet av hälsokommunikatörstjänster inom kommuner och landsting. Inrätta tjänster för internationella hälsokommunikatörer inom landsting och kommun och etablera en reguljär utbildning för den nya professionen. 3.8Empowerment – målgruppsmedverkan i mottagande och introduktion Empowerment – dvs ett stärkande av målgruppens inflytande och makt – var en central målsättning i Equalprogrammet. Denna s k egenmaktsstrategi var också prioriterad vad gäller asylsökande och deras möjligheter att själva medverka och organisera mottagande och introduktion. I flera andra medlemsstater ansvarar s k målgruppsorganisationer (med deltagande av asylsökande eller flyktingar) för viktiga delar av mottagandet.22